NÜJOGTAN. 99 



zcs stb. kötelességeit. És igy szükségképen nőjog ?'5van, melly által ók 

 mcghivánhatjáli azt az állajwtot , mellyben emberi 's erkölcsi kötelessé- 

 güket teljesíthetik. 



szeli állapotban a' jog' fogalmát elő nem hozhatják. Tudományusan igyekeztek ezt 

 a' jog' fugnlmát feltenni: 



1. Kant' követűi, kik kétféle kényszerítést, belsőt és külsőt, különböztetnek 

 meg. A' belső kényszerítés a' cselekvő' maximájából jő; a' külső a' jogi erőszakból. 

 A' belső parancsol valami irányt , czélt cselekedettel elérni. A' külső nem parancsol 

 ugyan cselekedni; de ha cselekszünk, megkívánja, hogy az emberrel lígy bánjunk, 

 mint méltósága, czél' érése kivánja. 



2. Mélyebbről hozta le Fichte a' jog' fogalmát: a' tiszta önség (reine Ichheit), 

 határozatlan és szabad: ennek ellentéte a' nem-ön (nicht Ich); tehát szükségké- 

 pen határozó: és így, a' közép összetétel (a' synthesis) a' határozott. Ezen 

 elvi összerakás szerint Fichte' tiszta önségének eredeti jusai határ ozatla nuk: 

 de a' való természetben (a' nicht Ich-ek által) mindazok határozottak. Mert 

 mindennek tartóztatni kell azon eredeti szabadságát, hogy mások 

 is szabadok lehessenek. Ez postiilatuma Fichtének , 's jaj annak, a' ki magát 

 ez alá nem veti , mert az e' szerint jogtalan lesz. 



3. Hegel (Grundlinien der Philos. des Rechts stb. Berlin 1821). A' magára 

 nézve tökéletes szabad akarat' ideájából fejti ki az elvont, és formális jogot (mint 

 külsőt); a' morált mint belsőt, mellybe az akarat, a' kül létről magára visszahat- 

 Ezen kettőből adta elő azon ideának való, közönséges létét (Idee in ihrer an und 

 für sich allgemeinen Existenz=:die Sittlichkeit). Ezen létből is három jő ki: fami- 

 lia, polgári társaság és status. — Látni való tehát, hogy Hegel'jogtanja belső ideái, 

 a' melly csak köz szemléletekből jő ki. 



4. Az újabb hegelisták , ott kezdik , hol Hegel végezi , a' status' összetételén , 

 Hegelt mindenütt meglehetősen érintve. — A' cselekvést, nemcsak egyesben , hanem 

 összesen is (társaságban) kell felvenni , mind subjective , mind objective. Az egyes 

 cselekvés kötelességből jő, a' kötelesség' érzése itt subjectiv, objectiv az ezután fel 

 vett cselekedet. De még az egyesnél nincs külső erő , csak belső. Ha külerőre kell 

 számolni, szükség, hogy a' cselekvést rangra emeljük (potentiázzuk). Ez a' poten- 

 tiázott cselekvés lesz az összeséges, a' statusi cselekvés. Subjectiv összes 

 cselekvés az, mikor egynek-egynek az a' czélja van , a' mi a' köztársaságnak ; 

 mikor a' köz czélt érti az egyes személy, és irányba is veszi mint szándéldottat. Ob- 

 jectiv összes cselekvésre tartozik , ha az irányzott czél az emberiség maga, 

 azaz, az értelem és ennek emeletei; mellyel az értelem' formái után kifejtett törté- 

 nettudomány kimutat (mint ezen értelem' formái után kifejtett históriai tudományo- 

 kat a' Tudományok' összesége' Hdik és Hldik köteteiben előadni igyekeztem). 



5. Uly sokféle me.sszenézetek között, az itt feltett jogtan egyszerűen 's vilá- 

 gosan van felfogva; a' belső cs külső objectiv és subjectiv kötelességek' nehéz kü- 



13* 



