100 II. PHILOSOPHIAI-OSZTALYI ÉRTEKEZÉSEK. 



Hányféle emberi állapotok lehetnek pedig , a' mellyek szükségesek 

 kötelességeink' teljesítlietésökre ? azaz: hányféle emberi állapotokban le- 

 hetünk, mellyekben mindenkor és mindenütt megkívánhatjuk jog szerint 

 erkölcsi létünk' lehetségét? Ezen kérdésre azt mondhatjuk, hogy: em- 

 beri valónkat háromféle állapot teszi: belsőnk, külsőnk, és ezek 

 között lévő közös külbelsőnk, vagy középső állapotunk. Hogy több 

 elosztásrészek nem lehetnek , világos ; de az is világos , hogy ha ezen 

 állapotjainkra tartozó jogaink nélkül erkölcsi kötelességeinket (embe- 

 riségünket) nem tehetjük: úgy múlhatatlanul megkívánhatjuk azon hár- 

 mas állapotunk' sérthetetlenségét. 



1) Belsőnkre tartoznak azon lelki és testi tulajdonaink , mellyek 

 a' mi ünségünket, vagy személyességünket teszik. Ha már ezen lelki 

 's testi belsőinkre, vagy személyességünkre jogunk nem volna, mi által 

 vállalnánk 's ismernénk kötelességeinket, mellycknek, mint tudjuk, belső 

 meggyőződésből kell jőni ? így tehát szükségképen való a' személyünkre 

 való jogunk , vagy a' belső jog. A' kinek önszemélyességéhez jusa nincs, 

 annak erkölcsi (emberi) léte nem lehet, azaz kötelességet sem nem ve- 

 het , sem nem tehet. 



2) De világos az is , hogy emberi 's erkölcsi létünk' fentartása , 

 némelly külvilági dolgoktól annyira függ, hogy azok nélkül létünk fel 

 nem állhat. A' mi nélkül pedig emberi létünk fel nem állhat , arra jogunk 

 van. És így van külsőre ható jogunk is. 



3) Cselekvéseink akaratunkon kezdődnek, 's külsőkre mennek. 

 És így cselekvéseink külbelsőinkre , vagy közép állapotxmkra tartoznak. 

 Már pedig ha cselekvéseinkre jogunk nincs: kötelességeinket épen nem 

 cselekedhetjük , a' mikor erkölcsi létünk lehetetlen. Következésképen 

 a' cselekvésre , a' külbelsőkre , jogimknak kell lenni. 



4. §. Személyes női jog. 



A' mint tehát a' szépnemnek kötelességei vannak, ügy 

 kell lenni : 



l) Személyes jogainak is, azaz kell lenni lelki 's testi te- 

 hetségeire jusainak. Ezen joga neki is általános, minden kifogás nélkül 



lönböztetésök nélkül , csak tisztán a' kötelességből hozván le a' jog' fogabnát. A' 

 Státusilét' fogalma innen épen úgy az erkölcsis^g'/ogaliuán e'pül , miiit a' 2Sd. §ban. 



