104 II. PHILOSOPHIAI-OSZTÁLTí ÉRTEKEZÉSEK. 



9. §. Keresett , feltételes női jogok. 

 A' nőembernek, mint erkölcsinek, mint eredeti jogokkal, sőt 

 mint az eredeti jogokkal összekötött jusokkal is birőnak, épen az a' 

 feltételes keresett jogai (iura hypothetica) vannak, mint minden em- 

 bernek. 



1) így vannak keresett birtoki jusai azokhoz, mellyeket 

 más eredeti jogai' sértése nélkül foglalással, iparrcil, vagy haszonszer- 

 zettel (occiipatione, specificatione, acccssione) úgy kötozc tulajdon 

 eredeti jogaihoz, hogy azokhoz senki az ő jogai' sértése nélkül nem 

 nyúlhat. 



2) Minthogy a' nőnem eredeti jogokkal bir; bir sérthetetlen- 

 ségi joggal is. Senkinek nem szabad őt személyében, cselekedetei- 

 ben, vagy birtokában megsérteni. Sérelme ellen van védelemjusa , van 

 kárát visszatéríteni , sértőjét kényszeríteni, és így sértője' személyéhez 

 jusa. Mert a' ki mást megsért , sértetlenségi jogát elveszti. 



3) Ugyancsak eredeti jogainál fogva, jusa lévén azokat hasz- 

 nálni; jusa van azokra nézve másokkal szerződésbe (pactum) jőni; 'sha 

 már ő tettlegesen jogi kötelességre emelte az egyezést, jusa van a' szer- 

 ződés' másik felét is az egyezés' betöltésére kényszeríteni^). 



') Minden szerződések köteleznek erkölcsiképen. De kényszerítve , jogtanosan, 

 csak azok köteleznek, inellyek jiiár cselekedettel is megerősítettek valamellyik fél- 

 től. Mert a' cselekedeteket nem lehet megsemmisíteni, mint a' puszta Ígéreteket 's 

 szavakat. Ezen kell felépíteni minden jogi kötés-köteleztetést. Ha tudunk valamit 

 a' status' bátrasíta'sa alatt; ha ettől neveltetést, vagy még eleink után javakatis vet- 

 tünk: jog szerint kényszer/tethetünk a' status iránt való kötelességekre. — így állnak 

 össze egymás közt minden (természeti magános, közönséges és népi) jogtanok. Nem 

 mutathatják ki a' szerződések' kényszerítő jogait: 1) Hobbés' természeti-ellenséges 

 állapotja. Ezen fene vad állapotból , u. m. csak békülés (pactum) kötések által jöhet 

 ki az ember, és így állni kell a' kötéseknek. 2) Sem Puffendorf elve, mclly szerint 

 az ember természetszerinti társaságos állat. 3) Sem az a' mit Ilouseau állít, hogy az 

 Ígéreteknek , szerződéseknek állani , velünk született elv. 4) Sem a' Mendelsohné , 

 melly által az erkölcsi kötelességekből egyet, és épen a'kötések iránt valót — kény- 

 szerítőivé, jogivá kell felemelni. 5) Sem a' Féderé, a' ki a' támasztott várakozást 

 betölteni kényszeríti. 6) De a' Krugé sem mutatja meg, a' ki a' szerződést két aka- 

 rat' egyesületének tévén: mind addig jog szerint egynek veszi, míg a' kettő egy 

 akarattal ismét el nem válik. 



