NOJOGTAN. 113 



melly <ítet ebbe kényszeríthetné (a' szüléi 's gyámi) , nem tart mindig , 

 *s neki könnyebb is magát az ellen A^édeni. 



De már a' gyengébb nőnem' kényszerítése sokkal veszedelmesebb. 

 Szenyvedésre kénjszeriteni az ártatlant , irtózatos ! Még irtóztatóbb egy 

 oUy személy alatti szenyvekre kényszeríteni, a' klliez szeretetet épen 

 nem érezhet. — Irtózatos számolni arra, hogy majd idővel osszctOrőd- 

 nek. Mert noha igaz , hogy az idő elviselhetetlennek tetsző szenyve- 

 ket, a' legkínosabb rabságot is tűrhetővé teszi; de azért egy ártatlant 

 rabbá tenni nem szörnyű vétek-e ? 



Az emberi élettörténetnek legnagyobb tragoediája fejlik ki ezen 

 ártatlanság' kényszerítéséből. Tisztelni kell az emberisebb Európa' sze- 

 iídülését, melly szerint a' 400 évekig tartott emberekkel való baromi 

 kereskedést elkezdé törülni. De fájdalom ! meg kell vallani , hogy tulaj- 

 don magzatainak örökös rabbá való erőszakoltatása ellen, a' gyenge 's 

 szeretett nőnem' házassági kényszerítése ellen , valódi lépést sehol nem 

 láthatni ! 



Külső vagy belső (physicai vagy morális) erőszak az, mellyel 

 e' szerint a' gyengébb nem' életboldogságát megölik; — mind kettő egy- 

 formán iszonyatos. Mert ha a' külső erőszak, emberiség 's jog ellen 

 valónak tetszik világosan: vagy kiállhatja ezt a nőnem' nagy lelke, 

 vagy szomorú áldozatja lehet a' tragoediának. De a' belső csalárd hite- 

 tések ellen , a' gyenge 's tapasztalatlan nemnek fegyverei nincsenek , 's 

 meg van az életrabsága' alapja vetve ! — Albeszédeken épült a' szere- 

 tet, 's szörnyű a' kevés napok után való felébredés. 



Az a' társaság ugyan, a' mi bennünket a' szentre, az erkölcsire vezet 

 — a' vallási , igyekezik ezt a' házassági igazságtalan kényszerítést meg- 

 igazítani. Mert a' kényszerítés és engesztelhetetlen gyűlölségből, a' há- 

 zas kötéseket felbontathatóknak itéli. De késő, mikor már a' hiba meg- 

 történt. — Azt kellene elkerülni, hogy az illy jogtalanságok meg ne tör- 

 ténhessenek. A' felelet' terhe minden módon a' kültársaságokra hárul. 

 Mert itt a' kényszerítők és így a' vádoltattak a' szülék, gyámatyák; a' 

 panaszlók a' leánygyermekek lennének. De a' leányok tettlegesen mindig 

 a' szüléi hatalom alatt lévén , ezek ellen , míg hajadonok , jogkeresetök 

 nem lehet. Férjhezmentök után pedig már késő ez a* kereset; mert 

 épen ez a' férjhezadás az ügy' tárgya. 



M. T. T. ÉVK. III. 2. 15 



