114 II. PHILOSOPHIAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



A' szüléi felügyelést sérthetetlennek kell tenni , kivált a' gyengébb 

 nemre nézve. Az elmulasztott felügyelés által, a' nemi üsztön találna 

 erkölcsükön erőt venni, a' mi erkölcsüket szörnyen megsemmisítené 

 (10. §. 2. sz.). Meg kell még is e' veszedelmes következetű kényszerítő 

 férjhezadást tiltani. — Meg kell határozni , hogy a' leány az egy férjhez- 

 menésben tökéletes szabadságú. A' házasság szabad kötésen áll ; a' mi- 

 kor tehát a* leány férjhez kötné magát, az, szabad akaratjától függjön; 

 mert épen ez a' férjez kötés tettlegesen is a' szüléi hatalom' határa. 

 Ebben az egy elhatározásban tehát, szükségesképen feltartja szabadsá- 

 gát, és ha ebben sérűI, a' szüléi hatalom ellen panaszlő fél lehet, 's ke- 

 resete állhat. 



Kötelességének kellene a' statusnak lenni, az illy esetekben fel- 

 fogni a' honi nő' ügyét, 's meg nem engedni a' veszedelmes erőszakol- 

 tatást. 



18. §. bb) Él házas kötések* állandósága. 



A' küljogi (statusi , országos) közönségnek nemcsak azért kell 

 tudni a' házasságkötést, hogy ennek szabadságára felügyeljen; hanem 

 azért is, mert ez egy olly különös jogi állapot, a' melly minden társa- 

 ságoknak és így neki is eleme. 



De mivel tudjuk már, hogy ez egyszersmind erkölcsi állapot is, 

 melly valő oskolája a' szeretet', nagylelkűség' és hívség' erényeinek: 

 következik, hogy a' házas kötés a' belső erkölcsi társaságra is tartozik. 



Jól ismerjük az erkölcsi belső társaság' közöttünk való szerkez- 

 tését. A' vallás ez, melly minket nem külső jogi erőszakkal, hanem 

 belső meggyőződésből készít az erkölcsi erényeknél fogva a' belső bol- 

 dogságra. E' belső , vallási társaságnak is tehát világosan be kell folyni 

 a' házasságkötésbe ; mert e' nélkül igazságos lehet ugyan , de az emberi 

 élet' virága, a* szeretet, és nagylelkűség nélkül való — 's pusztán csak 

 hideg törvényes. 



A' külső jogi társaság, 's a' vallás' vezérlése alatt fűzetett, jogi 

 és erkölcsi társaság lévén tehát a' házasság: ennélfogva az állandóságáról 

 való kérdéshez közelíthetünk. 



Ha úgy nézzük a' házasságot mint tiszta erkölcsit, azaz, mint 

 egyedül a' szeretet' és nagylelki'íség' erényeiért kötött szövetséget; mivel 



