122 II. PHILOSOPHIAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



volnának azok e* világon, hanem minthogy azok az ő keresett tulajdo- 

 nai, a' kikben magát 's maga munkáját szereti" (Philos. derGesch.1. 4.). 



24. §. Nevelés. 

 A' férj gyermekét, már nemcsak egyenesen mint tulajdonát, de 

 közbevetve is, szereti, mint szeretett nőjéhez tartozót. Ébreszti ezt az 

 okos szeretetet azon sok szenyvek' látása, mellyeken nője e' miatt ál- 

 talment. És mivel az ember minden tárgyat érteni, azokra értelmét 

 fordítani, 's vélek ügy bánni igyekezik, mintha azokkal értelmét 

 küzülni akarná : következik , hogy a' szülék , magokhoz hasonló kisde- 

 dükkel természet szerint úgy fognak bánni , mint értelmesíthetővel. És 

 igy őket értelmességre nevelik. 



25. §. Szüléi kölcsönös Jogok. 



így veszik fel a' szüléi érzések és az okosság a' nevelés' köte- 

 lességeit. Ezen kötelességeknél fogva a' jogtan is bele szól a' szüléi 's 

 gyermeki viszonyba, 's azon elve szerint, hogy a' hol kötelesség van, 

 ott jog is van (2. 3. §.), azt itéli, hogy a' mint kötelességök van a' szü- 

 léknek gyermekeik' nevelésökre : úgy jusok is van ezen kötelességet 

 megtenni, 's a' mennyiben a nevelés' kötelessége kivánja, Jusok van a 

 gyermekekre is. 



A' jogtan, magában, minden erkölcsi befolyás nélkül , ezen szüléi 

 jusokról így okoskodik: a' gyermekekhez, mint tulajdon részeikhez, 

 a' szüléknek általános joguk van. — Úgy látszik, hogy helyesen követ- 

 keztet a' tiszta jog: még is ha azon elvét: accessorium seqvitur 

 suum principale hidegen alkalmaztatná; majd a' két szülék között 

 lévő szóváltás' alkalmával (23. §.), erkölcs' közbejötte nélkül, az atya 

 a' szegény anyára hárítván az egész terhet: a' jus is csak az anyáé lenne. 



De tudjuk már a' nemi indulat' okos , és emberhez illő nemesíté- 

 sét a' házasságban. — Tudjuk , hogy az okosság minden következheté- 

 seket előre a' legjobb elvek szerint elrendel. — így kell tenni a' házas- 

 ság' emberibb fogalmaihoz a' gyermeknevelést is. Ha a' házasságnak 

 ezen természetes következete felől , már a' házasságkötés nem biztosí- 

 tana; a' házasság csak állati indulatok' kielégítése, és nem emberi szer- 

 kezet volna, mellyben egyik fél a' másikkal, mint eszközzel élne vissza 

 jogtalanul. Első és még csak alsó lépcsője lévén az emberi méltóság- 



