a' magvarok' erkdeti lakföldéről. 



133 



munka' Vlflik kőtctóhcn uigiir i's tőrük bctiíkkel bocsátatott közre*), 

 Danainist a' törükük most sem liiják máskép, mint Uzii néven, a' liires 

 Uzu erősség is ettől Aette tőrük nevezetét; mellyOczakow romlott névre 

 csak lubáből változott**). 



Caractere Uignrico ct Turcioo i)ublici juris factum est*); Pt hodie Danapris a Turcis 

 non alitcr quaiu Uzu nnminatur, ex quo etiam nomen celeberrimi castri nomensuum 

 turcicum Uzu traxit, qiiod in Oczakow corrui)tuin est**). 



•) Tom. VI, 



**) O^oXtfivri , Alcxidis übül Danapris' tor- 

 kolatán , a' közi'p századi fölilabroszokon 

 Portó d c B 0. (Mcmoirc sur un nouveau pe- 

 riple du Pont Euxin , par A. C. l. Potocki. 

 Vienne, 1796). A' bécsi császári künjviár' rit- 

 kaságai küzütt hct küzép századi fiildabrosz 

 üriztetík, nipllynpkesyikén Danapris Luxoni 

 néven hivatik , a' mi Uzu nevezetnek elrontása; 

 azonban , hopy Danapris , vagy némelly ahhoz 

 közel eső folyó Oxus néven neveztetett, az ki- 

 tetszik Tzetzes (Chil. XLII. hist. 466. v. 91—95. 

 p. 247. Ed. Basil. 1540. etp.484. Ed. Kiessling) 

 azon helyéből , raellyben Oxus chazarok' és 

 Cherzonesus' lakosi' .szomszédsáirába tétetik. 

 Oí Se 2eySíoií xaioixoí. Xutaqoi xa^ Xtqaavfg 

 ano xa 'Óin noiafiov , x. t. X. Chersnn , melly 

 Danapris , azaz : ezen Oxus , vag}' O^e 'agy 

 Uzu torkánái ft-kszik , (ki nem tudja, hogy az 

 í betilt a' kö'zép századi fiildiróknál gyakran? 

 helyett kell olvasni? következőleg 'Oía, innen 

 O^oXífivTj) és azon SayS igazán nem más , mint 

 Solgat, miről a' tudós Koehler jeles „Ta- 

 richos OH rechcrches sur i'histoire et les an- 

 tiquités de laRussie meridionale. Petersbourg, 

 1832." munkájában következőleg teszen emlí- 

 tést : „Jegyezzük meg, hogy Du CangeTzétzes' 

 Téleménjét hibásan elfogadván azt hitte, hogy 

 az 'w?^tt*'oí ^t/&v(g oxusi halat jelent, ezen ma- 

 gyarázat után szerzőjéről feltehetni , hogy 

 Oxus felől gondolkodott , mellynek egyik ága 

 hiu'dan a' kaspiumi tengerbe szakadt. Azon 

 magyarázat sem helybenhagyható , mellyet 

 C.orai nyújt a' Bt.zeticon nevezetről: Tzétzes' 

 helyéből nyilván következik, hogy az említett 

 X u s' halait S u g d i a' vagy S o g d i u' vidt- 



p. 306. 



'*) O^oXi/ivri, Alexidis sinus ille ad ostium 

 Danapris est , qui in chartis mcdii aevi Portó 

 deBo inscribitur. (Memoire sur un nouveau 

 periple du Pont Euxin, par A. C. h Potocki; 

 Vienne 1796. — In mappa simili medii aevi , de 

 quibus septem in cimeliis Bibliothecae Caesareae 

 Palatinae Vindobonensis adscrvantur, fluvius 

 Danapris Luxoni audit , quod corruptum ex 

 L'zu ; sed et antiquitus Danaprim ipsum autvi- 

 cinum ei flu^'iuni Oxum cognoniinatuni fuisse , 

 ex loco Tzetzis Chil. XLII. históriáé 406, t. 

 91—95, pag. 247. Ed. Basil. 1.546, et p. 484 

 Ed. Kiessling patet, ubi Oxus Chazaris et 

 Chersonensibus vicinus recensetur. Oí őe Zay- 

 Sias xavoixoí Xai^ctQOí xai XsQoarcgano xa 'Of» 

 notafiov , X. r. X. Chcrson ad ora Danapris i. e. 

 hujus O X i seu 0S« seu L'zu situm (í in scrip- 

 toribus geographicis medii aevi persaepe pro S 

 legendum, quis nescit? ergo OÍa et inde O'COr 

 Xifivri) et hoc £«yS certe nil aliud quam S o l- 

 gatest, quod clarissimus Koehler in erudi- 

 tissimo opere suo : „Tarichos ou rescherches 

 sur I'histoire et les antiquités de la Russie me- 

 ridionale. Petersbourg 1832. " jam his rerbis 

 iiinuit : „Remarquons, que c'est par erreur, que 

 Du Cange, cnadoptant l'opinion de Tzétzés, avait 

 cru, que les ^íii^iavoí ^t/t^úeg sönt des poissons 

 de l'Oxus, puisque cetté explication pourrait 

 fajre supposer que cet aniteur pensait au fleuve 

 O^us, dönt un bras se jetait jadis dans lamer 

 Caspienne. Je ne saurais non plus approuver 

 l'explication , que donne M. Corai du mot B e r- 

 z étic on; toutefois il resulte du passage de 

 Tzétzés, que les poissons de l'Oxus n'étaient 

 autres, que ceux que l'on avait péchés dans 



