134 



III. TÖRTÉNETIRÁSI-OSZTÁLYI lÍRTEKEZÉSEK. 



I\Ieg levén ekként határozva azon Volga 's Danapris közötti tar- 

 tomány, melljbe a' magyar nemzet I>ebcdiából napnjngot felé költö- 

 zött ; Lcbcdia tartományt és Cliidmas folyót napkelet' vidékén Volgán 

 túl kell keresnünk. Foly ottan Kama' vize , inelly a' mondottak szerint 

 az előbbi tartományhoz közelebb esik mint Knma, csakhogy ncAét ha- 

 sonlülag (mint Chidmas szót Kimas névre) meg kellene változtatnunk, 

 mell)' szócsigázásra állításmik' megbizonyítására nem szorultunk; mert 



HaLeiims duobus fluvüs , M'olga el Danapri circumscriptam regionéin illam in- 

 teraninalcm, in qiiam gens Ungaroriun ex terra Lchediaoccidcntein veisus inmigravit; 

 terra Lebedia igitur et fluvius Chidmas in nrientali plaga trans Wolgani quaerendi. 

 Fluit ibidem Kama, qui, nt ex dictis colligifur, certo certius sedibus prioribus vici- 

 nior quaniKuma, sed cujus nomen pavi modo (ut Chidmas in Kimas) dislorqueri de- 

 beret, quo tormento ad piobationem nostram non egemus ; fluit enim ibidem et fluvius 



ken fogták, azt a' chazarok lakták, eherzo- 

 niták elűtt sem vala ismeretlen. A' chazarok 

 Ijirták hát akkor Krimiát és e' félszigetnek 

 éjszakra esű füld' jó darab részét, melly fél- 

 szigetnek partjait Bug és Dnieper ismeretes fo- 

 Ijók mosták, mellyek mai napig is fentartot- 

 ták neveiket. Végre annji bizonyos , hogy 

 azon érintett Oxus' vagy a' két folyó' szom- 

 szédságába esett , vagy egy lehetett közülük 

 annál inkább, mivel a' sötét századokban a' tu- 

 datlanság' szájában minden nevek összezavar- 

 tattak. Chersonnak, mint krimiai városnak 

 említése itten nem bizonyít semmit, hacsak 

 azt nem , hogy az Oxus nem messze volt on- 

 nan." Ezen elmés véleményhez csak a' Berczeti- 

 con szú' magyarázatát adjuk, melly hihetőbb 

 annál , niellyet a' tudós Corai nyújt , ki azt 

 vélte lielytelenül , hogy e' szó annyit jelent, 

 mint Caviar. A' Berezeticon , melly a' bizánczi 

 Íróknál B. betűvel jő elő, mai görögöknél V. 

 betűvel A'erezeticon néven mondatik , romlott 

 lörök név Veredsehik mj^p/ ^szóból , melly 

 adót jelent, Vermek r'T/J^i^') ^''"' (dare) 

 igéből. A' Caviar szó pedig úgy látszik Cabar- 

 dis (igazán Cavardis) szótól származott ,melíy 

 az érintett potocki 's a' bécsi könyvtár' más 

 üt földabroszán Moeotis' partjára tétetik. 



une contréc, qu'il nomme Sugdia ou Sogdia, 

 habitéc par les Chazares et connue des Cher- 

 sonites. Or les Chazares occupaient alors la 

 Crimmée et un grand terrain au nord de cetté 

 presij'ile arrosé par IcBuget le Djiiepre, flcuves 

 connus alors sous des nonis qui sönt conservéa 

 jusqu'á nos jours. II est donc síir que par le 

 nom d'Oxus on entendait ou une riviére dans 

 le voisinage des ces dcux flcuves , ou plutót 

 un de ces dcrnicrs , car la Barbarie de ces temps 

 eonfondait tous les noms dans la bouchc de 

 l'ignorance. La mention de Cherson , ville de 

 la Crimmée, ne prouverien ici , si non que le 

 fleuve nőmmé Oxus ne dévait pas en étrebeau- 

 coup éloigné." — Cui argutissimae conjeeturae 

 aliam solummodo et verisimiliorem vocis Be- 

 rezeticon significationem , quam illam ab A. 

 Corai suppeditatam , qui illud Caviar signifi- 

 care male putavit , subjiciemus. Bereziti- 

 con quod cum B. apud B^zantiuos ut apud 

 Graecos hodiernos ty. sonat Wereziticon pro- 

 nuntiandum, corrupta vox turcica Wcredschik 

 ej^!i.^y f *t > quae tributuni signihat a 

 verbo vvermek ^^/»yíw7 dare, idquod dan- 

 dum (Abgabe). Vox Caviar autem nobis ex 

 Cabardis (lege Cavardis) qui in praefata niappa 

 Potockianact quinquealüs Biblioth. H. R. P. ad 

 litus paludis maeoticae occurrit, originem tra- 

 xisse videtur. 



