176 III. TÖRTÉNETIRÁSI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



lévén közöttök, viadalra nem kelt a' dolog. Miuta'n néhány hetet a' Duna' partja'n 

 töltött volna, sikeretlen fáradság után tért vissza Budára. — Fleury' folytatója Tom. 

 XXVI. p. ^2\.: „Quum auteni pertimesceret , ne Turcae Albam-Graecam , unde ab- 

 scesserant, simul ac Siglsiuundum adversus Bohenios armamovisse cognoscerent,re- 

 verterentur, rebus suis male consuluit. Inde enira factum, ut neglecta hac oportu- 

 nitate , Bohenüara amitteret ; Hungáriám verő infaustis armis tueretur , infidelibus 

 magnani illius partém dire vastantibus." 



Ezen táborozás' szerencsétlen kimenetelét Virág Benedekkel , Magyar Száza- 

 dok II. Köt. Zsigmondra egy oknál fogva sem tolhatjuk : mert a' mit mivelnie kellett, 

 megtette : hogy hazája' fiai a' csehek rútul megcsalták , 's hogy tanakodás! roszúl 

 estek ki, ezekről nem tehetett; mert ő is csak ember volt. ,,Et ipsi (Pragenses) pro- 

 niiserunt sibi obedire in omnibus mandatis; et ipse credidit eis: et licentiat populum: 

 post haec ipsi mentiebantur omnia promissa sibi facta, et noluerunt sibi obedire." 

 Pez, Tum. I. col. 732. Azért Wagner Tóbiás' említett könyvében a' 360. lapon sokkal 

 helyesben itélt Zsigmondról : „Summatim , úgymond , nihil praeter meliorem fortunam, 

 quae in Dei, non hominum, manu est, in hoc Iraperatore desideratum fuisse, scri- 

 Lunt." 



Prága' ostroma emlékeztet Petzelre és Hageckre , kik IV. Károly császárról 

 1377. évre írják: hogy Szent Venczel' várából fiai' társaságában Prága' városára néz- 

 vén, sírásra fakadt, a' niin udvarnoki nagyon csodálkozának ; de nem merték kese- 

 rűsége' okát tőle kérdezni. Az ez iránt tudakozódó várnagynak imi'gy felelt: En ma- 

 gamban igen szomorú érzést sejdítek ; mert előre látom , hogy fiaim gyűlölni fogják 

 a' cseheket, és közűlök egyike' városnak vesztére lészen; ha tudnám mellyik, an- 

 nak saját kezemmel venném fejét. Mind Venczelt, mind Zsigmondot, úgymond Pe- 

 tzel, németek nevelték, 's azok forogtak szüntelen körűlök. 'S igyfejezé be: Utóbbi 

 viselete Zsigmond császárnak eléggé megmutatta, hogy apjok nem minden ok nélkül 

 sírt. Ezt nem hiszem. De ám legyen bátor úgy; csak azt említem: hogy ha Károly 

 sírt, Prágát azért siratta, mivel Balbinus szerint Epit. Lib. 3. Cap. 21. p. 360. Űj- 

 Prágát ő ép/tette : „Anno 1348. die 30. Mártii — fundata est a Carolo caesare nova 

 urbs Pragensis" stb. 



xin. §. 



Zsigmond Lithvániát , mert ellene Vitold herczeg a' neki ajánlott cseh 



koronát el nem fogadta , a lengyeleK hatalma alól kivenni, és szabad 



független országgá tenni akarta. 



Post hoc, itenim in Hungária passus est diversos motus Sigis- 

 iDundus^). Regmim quoque, Poloniae administravit *). Cum Rege Angliáé 

 magnas amicitias habuit *). Exin, cum Poloni sibi essent infesti , Vitoldura 



