ZSIGMOND császár' ÉS M. KIRÁLV' ÉLETE. 189 



igy S/.Ó1 Bonfin üec. HL Lib. 2. Zsigmond' fogságáról , ciuaiiuis ac<ei>tae iniiiriac 

 animo altius insedciant , nequaciuam tamcn in vindictam continuo erumpcnduui esse 

 censuit; dissiniulato doloie , clementiain i>raetiilie, ne extrema iniinici desiierationc 

 coriepti, aliquid obstinatius molirentur. Praedia soluiii a fidclibus i>ostula(a, ne his 

 ingratus videieuir, ullro resciipsit, multos villis, munüs alios, [uo dignitate dona- 

 xit. Aere , bonisque potius , quaiu capite mulctandos esse rebahír ; contra verő illis 

 neque spera occludebat, ncquc occuirentes liinis oculis intuebatur. i\e gratiam qui- 

 den» petentibus se difticilem iiibiiiuaiuinunie praestabat; exorabilern, praeter omniuiii 

 opinionem, se his praebere , osfendere se iniuriaruin iminemoreiii , insperatam prae 

 se ferre niansvetudinein, ut his, qui gravius in euiii peccarant, lidiiciani suscitaret, 

 ac metil simul, et onini suspicionc liberaret." Bonfinnak eme' szavaira nem igen 

 hajtanak az úók ; pedig szépen megegyeznek Zsigmondnak azon okleveleivel, mely- 

 lyeket Fejér tíyörgy , Cod. üipl. Tom. X. Fol. 2. kiadott. 



') Nemcsak sokat akart, de sokat is tett; 'shogy többet nem tehetett, jobbadán 

 mások hátráltatták. A' históriás könyvek azt hányják szemeire, hogy cselekedetei- 

 ben némelly gondatlanság uralkodott volna: „Wic Sigmund im allgemeinen vieles 

 anfing, mond Engel, II. 'l'h. p. 368. und nichts planmassig, und beharrlich durch- 

 führte, so geschah cs auch in Ungern." — „Was er, von fremder Kraft thátig unter- 

 stützt, vermocht hátte , zeigten.die hierarchischen Vorschrittc der Concilien zuCon- 

 stanz und Basel." így itélt felőle Feisler , IV. Th. p. 500. 



') ,,Unbestandigiu scinen Massregeln war er der Mann des Augenblicks, 



und nicht des festbcstimmten Systems." E/igel. — ,,Seine Handlungen zeichnen ihn 

 unstát, flüchtig, verschlagen, wortbruckig, unzuverlássig in Vertragén, aber gegen 

 die Kirche unwandelbar treu und andáchtig. Unfáhig in seinem Wünschen, Wollen , 

 Bestreben , Mass , Ziel und Stang zu haltén, verfehlte er iiberall das weise Mittel, 

 in seiner Gunst, und Gnade, wie in seinem Zorne ; in Erftndung seiner Entwürfe, 

 und in Schátzung seiner Kraft zur Ausfiihrung. Xur beynahe grosser Fürst, war er 

 durch seine Natur und dursh seine Zeit gehindert, es ganz zu werden." — Fettler. 

 ') Nyájasság jó szívnek jele; mellette velős beszédű is lehetett: mert ellen- 

 ségeinek szivét oda húzta, hová akarta. 



') Hogy dőzsölt volna , még senki sem jegyzetté meg benne. 

 ") Saepe in adulterio Sigismundus comprehendit (Barbarám), \aax\íi Aeneas Stjh. 

 in reb. Friderici III. Imp. iitter Kiilpisii Scripl. Fol. rer. Germ.p. 1450.; sed adulter 

 ignovit adulterae : nam etsibi nihil Icvius , quatu violare matrimonia, fűit." — Bonfin, 

 Zsigmond' fogságának okairól szóltában: ,,Uuorum et triginta equitum caedes, ligymond, 

 Xicopolitana clades, in invidiam ; Mariae obitus, et initapost illius mortem inteniperan- 

 tia, et praecipue foeminarum , quibus prae licentiacoelibatus se fecerat obnoxium, in 

 contemtum hunc adduxerant. Exagerabantur coniuratnrum obloquiis haec omnia , 

 quae multo minora, quam ferebantur, profecto fuere ; quippe, qui multa ab eo co- 

 miter populariterque fac ta , vitio vcrtcbant, et maiam partém interpretabantur." 



Mivel özvegységében bolygó szerelem hordozta; Heltai Gáspár' históriájának 

 megjelenése óta, azaz 1574. évtől fogva , Zsigmond közönségesen Hunyadi János' 



