a' folyóvizek' relsóinek tudákos ismerete. 9 



Ha ez , az o/*-ig mindig tele álló zsilipen így volna a' tcrníé- 

 szetbcn : 



1. A' folyóvizekre is tökéletesen alkalmaztathatnék. Mert a' Ib- 



o 



lyóvíz' felsó sebességére = s, tartozó magasság =-— bizonyosan a' 



folyóvíz' alsóbb sebességeit meghatározó parabolatetőt határozza meg. 



Ha a' folj^ó' felső s-se =bc , lesz az erre tartozó magasság =ab = 



s^ he 



■ — ^ , és így a' parabola tető a, ab, be két együtt rendeltek és 



így az egész öcf?g- parabola meg van határozva, mellynek csak icc^/ része 

 teszi a' folyóvíz-omlésnek l" idő alatt lévő mennyiségét. 



2. Minden folj^ót tehát úgy lehet vennünk mint a' felső, sebessé- 

 gének magasságáig tele lévő csatornát vagy zsilipet, melly ezen magas- 

 ságig fehíl el van rekesztve, és ezen alól szabadon kinyitva, (a' be se- 

 bességit víz, mintha az ah-ig tele tartott zsilipnek «/ ajtaja alól a' bf-he 

 nyitva volna , és az ab elrekesztve). 



§. 7. 



Tökéletes tudákos összerakása okoskodások ezek ; mégsem ta- 

 láljuk ezt a' természetben igazolva. De azért múlhatatlan szükséges a' 

 fülyóknak ezen parabolái' tulajdonait ismernünk. így tudandjuk , hogy' 

 kellene tiszta tudákosan lenni, 's mi okok térítik el ezektől a' vizeket, 

 könnyebben kikereshetjük, 's azon okokat is tudákosi hatalmunk alá 

 vetni igyekezhetünk. 



Ha tehát a' folyóvíz' felső sebessége (4. kép) =bc=s, és mély- 

 sége bf=m, lábakba tudatik; a' parabolái elv szerint minden mozgási 

 meghatározások ismeretesek lehetnek: 



1. Az s sebesség' magassága = — =ab. (6. §. 1.) És igya para- 

 bola' tetője az a pont. 



2. Mivel a' parabola* egyenlete tf-=zpx ; lesz itt : bc'-=p.ab , vagy 



«'=;>*, innen j»=62,5 láb! Azaz: minden (kisebb, nagyobb, csende- 

 sebb, gyorsabb) folyóvizek' belső sebességeit előadó parabolának para- 

 M. T. T. ÉVK. III. 3. 2 



