a' folvóvizkk' belsőinek tldákos ismerete. 13 



kell venni í'^LlZl\f Zs leti felületet ; a' maradék lesz minden sebessé- 

 gek' ősszesége. 



10. §. 



A' folyó közép sebesség' tudákos meghatározására ezen hennerti 

 módnál még eddig helyesebb, 's kevesebb bajjal járó xit nincs. 



1. Gulielmini IGGOban irt először: Aquariim fluentium mensnra, 

 nova methodo inqiiisita. Ó a' víz' esését, a' hárántékos laponvaló lefo- 

 lyását tette számvetése' alapjául. Ez, noha sok vízmozgás' meghatáro- 

 zásaiban fődolog, mégis magában tisztán épen nem alkalmaztatliatik. 



2. Grandi Guido a' tiszta parabolái tudákot alkalmaztatta volna — 

 (mellynek mint láttuk 62,5 láb a' parameterja egy másod perez moz- 

 gásra) — de épen alkalmazhatlan a' tapasztalásban*). 



3. Zendrini : Leggi e fenomeni delle aque correnti stb. 1741ben 

 kijött könyvében , úgy 



4. Lechi is : Idrostatica Esaminata ne suoi principi estabilitanelle 

 sue regole della misura dell'aque correnti — Mailandban 1755ben kijött 

 munkájában. 



Ezek látván az előttiek' szerencsétlen alkalmaztatásukat egy 

 részről , más részről a' köz élet' szükségétől kénjszerítetvén a' bernouil- 

 liak', és Euler' messzéről hozott és nehéz számvetéseikből magokat 

 kivágni : a' legtermészetesebben , de nem leghelyesebben , több méli/sé- 

 gehbeti megmért sebességekből , hözéjisebességet igyeheztek kitalálni azon 

 igen egyszerű móddal, meliy szerint a' sebességek' summáját, szátn- 

 jokkal elosztották, 's még ez a' mód legjobb vala Hennertig. 



11. §. 



Henncrt, Zendrini' és Lechi' módjait is igen tökéletesíté : 

 1. A' több mélységi sebességekből, trapeziumok által, az egész 

 kifolyás' felületét számoltatja ki , melly közelítő felületet a' víz' mély- 



*) Guido Grandi Institulioni meccaniche. Florent. 1740. 



