14 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



ségével elosztván; a' közép sebességet helyesebben állítja elő, mint ók, 

 csak arithmetice , a' sebességek' summájából , elosztva számjokkal. 



2. Ez a' mód igen könnyű felvetésére nézve, ha mindig egyenlő 



19 3 a 



mélyebbségeken mérjük a' sebességeket s, s, s,s s, (azaz «= a' felsJ 



seb; s=OT mélységű, s=2m mélységű, s=3»i mélységű sebesség, stb.; 



n 



Úgy hogy s=ínm =»í- mélységen vagy a' feneken lévő sebesség). Mert 

 így, az egész felület, mint minden azon felületet tevő trapeziumok' fe- 



m 



lűlete =F, annyi mint = a* felső és feneksebességek' fele Í = 3I. 1, 

 és a' többi sebesség' summája, sokszorozva a' trapézok' közmagasságá- 



val (=/«) azaz í'=^f±^+«+^+*++ • • '\m. 



Könnyií ezt átlátni , mert egyegy trapéz' felülete , annyi mint = 



t 



— - 1, sokszorozva a' 

 magassággal (c=»i), vagy =[ií^)>w. így tehát az egész felület lesz = 



I 13 35 n-in 



(!:p^OT+(*-Í^)»í-4-(*-Í^)«i-H-(^V«., melly a' köz m betű miatt 



1112 5 5 4 4 n-i n-i n 



__ /s-+-s4-g+ 5+s4-^+S-+-S-f-S+- -H-S+S+A 



=«»(?±^4-^^^^=^^=^)=-(Í'Vi+^^^ n^int a' felte- 



télben. 



Valamint minden formátlan felületeknek , (idomtalan hajlásoknak, 

 földabroszoknak stb.) megmérésére 's felvetésére, a' tökéletességhez leg- 

 inkább közelítő mód ez ; ügy a' folyóvizek' közép sebességök' megha- 

 tározására meglehetős közelítő. 



12. §. 



De ezen vízkifolyás* közelítő meghatározása is , világos (ámbár 

 ha sűrűbb mélységeken mennek, kevesebb) hiánosságokon áll. Mert ezen 



