A* folvóvizek' belsőinek tldákos ismerete. 



15 



trapeziiimoknak a' folyó' sebességeit ehíadó végei , egyenes vonatokkal 

 köttetnek össze. Azonban tudjuk, nem illyen kikiszögellő vonatok 

 között megyén a' folyő, lianeni bizonyosan valami szelíd görbe haj- 

 tásban. 



Látván tehát Ilennert mély elmével , hogy a' víz-sebességben leg- 

 természetesebb a' parabolái hajlat: a' folyónak két adatott sebességéből, 

 egy parabolát rakott össze. Ezt ismét közelebb a viz' fenekéhez liiános- 

 nak találván: csakugyan egyenes vonatú háromszögűvel igyekezett ki- 

 pótolni. 



13. §. 



Lechi' és Zendrini' méréseit is felhozza ugyan Ilennert ; de 

 mivel ezek negyedkörön lévő függővel mértek : 1. A' szegletek által nem 

 az általános, csak a' viszonyos sebességet állították elő. így határozá 

 meg Lechi , hogy a' Chiese és Noviglio folyók' vízmennyiségei a' legala- 

 csonyabb állásain, lígy vannak mint = 13 : llJi. — A' mélyebbségekre 

 nézve, a' függő ugyan mindig egyenlően emeltetek feljebb; mégis nem 

 egyenlő mélyebbségűek voltak a' kitett szegletek által előállított sebes- 

 ségek, mert a' víztől ellökött függő, nem a' függő' esésében, hanem a' 

 hjpothenusában állott, mint képzelhetjük. 



így alkalmaztat.! Ilennert az ő méréseit. De előre azt is megmu- 

 tatá, hogy nem a' sebességek' summája, elosztva számjaival, hanem a' 

 sebességekből kiszámolt trapeziumok' felülete, elosztva a' folyó' mély- 

 ségével , állítja elő tökéletesebben a' folyók' közép sebességeit. 



1. Zendrini' mérései, a' Pó vize' fenekét érő S' 8" hosszú függővel: 



