I. A FOLYÓVIZEK BELSŐINEK TUDÁKOS ISMERETE. 17 



Ezen 6" íznyi egyenlő mélységű trapézok' felülete szerint is meg- 

 mutatván , hogy a' vlzszini és -fenéki sebesség' fele , és a' közbülsők' 

 summája sokszorozva a' 6" köz magassággal, 's elosztva 90" egész mély- 

 séggel =35,978"*), a' köz sebességet tökéletesebben adja ki, mint csak 

 az arithmeticai köz szám, melly különben, mivel sűrűen (6-6-iznyire) 

 vannak a' mérések, szintén közel vet a' valóhoz, lévén =35,69(/'. 



14. §. 



Ekkor teszi fel Hennert, a' maga parabolái elmés módját, melly 

 által legkevesebb mérések után , legbizonyosabban gondola a' víz' kö- 

 zép gyorsaságát megmérni , t. i. 



Két (felső =s, és még egy más , m mélységben lévő =S) sebes- 

 ségeket mér meg. Ezekből a' parabola' j9-jét (parameterjét), végre felü- 

 letét 's innen a' közép sebességet határozza meg, u. m. 



Az y^=px-szeTÍsit, a' víz' szinén lévő gyorsaságból =s=t/ , lesz 



s- 

 »'-=j)x. Itt 3'=-. Az m mélységben lévő iS-ből (melly S= az ottani =F) 



leszS^-=pX. Úgy de az íw mélységi X=x-i-m; és igy S^=p(x-{-m); vagy, 



lévén x=^ (mint láttuk); foglenni S'=p(--\-m) =pí^''^'"A , a' hon- 



S2 „2 



nan S^=s^ -f- mp és innen j)= . 



Mivel pedig x=— : a' parabolatető lesz az s felett :r=™ ;. 



És így, ha a' vízraély=»í, és a' vízi parabola' tengelye =t: lesz 

 t=:x-\-m=~ — r4~"*' ^' fenéksebesség }==|/]bJ=^/jbí, következéské- 

 pen, a' parabola' egész felülete =:íl^==Hík^^££=P, (mint 7.§. 5). Mely- 



p p 



bői az s felett való P kivonván: lesz a' köz sebesség. 



m 



*) Egy kevés toll-hibából ezen számnak 35,828"nak kell lenni Hennertnél. 

 M. T. T. ÉVK. III. 3. 3 



