I. A FOLYÓVIZEK BELSŐINEK TUDÁKOS ISMERETE. 23 



az Ütközések is) úgy vannak mint a' folyó' ágyai (feneke, 's partjai , a' 

 mellyekbcn megütköznek) =P,p, sokszorozva a' sebesség' második eme- 

 letével = C^, c\ (mint az ütközőkben), 's elosztva a' folyó' szeletével 

 (=51, s, melly mennél nagyobb, annál kevesebb a' feltartóztatás is) .•kö- 

 vetkezik, hogy: 



W:w=- : -=--.íí-. Es így C=\/ ——1/ r-' ^ folyamoknak 



L K ti s ^ SÁ ^ hp 



közép c sebességei a' kitett mennyiségben előadva. 



4. Eytehvein, a' dti Bnat *) úr' 36 folyóvizeken való tapasztalá- 



saiból a' nagy betűket 1/ — — teszi =90,9 lábakra. És így minden 



SA 



folyókon lenne c=90,9 1/ — . Melly egyenletből öt mennyiséget , 



^ Ip 



a, í, "K, p, és c, öt kérdés által lehet megfejteni. Sőt, ha a' folyószelet 



(az s) négyszögű, mellynek mélysége vagy magassága =/*, 's szélessége 



= b: lesz s=hb; valamint a p ágyak is = két part = 2A, és fenek ^b, 



V3i%y p=2Ji-\-b. Az így változtatott egyenletből : c=90,9 V — - "' 



• A ( 2h-\-b ) 



akármellyik mennyiséget, a' többi adatván, meg lehet határozni; nem- 

 csak, hanem a' szélesség' üsszcbbhűzása által, mennyit változott a' c se- 

 besség ? megtudhatni. 



így lesza= — - ' " . És, ha l" másodpercz-időben lemenő víz- 

 8262,8. 6/t 



massa=M; mivel M=s.c=h.b.c., azaz = a' víz' kapuszelctje a' sebes- 



, , . . , , il/ , M%b^1h) 



seggel soiíszorozva : tevén c = — , lesz«= i — — — ^. 



*° hb 8262,8. h'b' 



19. §. 



Eytelweinnak eddigvaló elfejtéseiben megvannak azok az elvek, 

 mellyek a' folyók' sebességeinek meghatározásában, czélunkra elégségesek. 



De ezen feltett egyenlítések után egy folyóvíz , feneke' föleme- 

 lése, vagy partjai' összeszorítása által, az előtti « esését té-vá változtat- 



*) Principes d'Hydrauliiive , verifiés par un grand nombrc d'Experiences,faites 

 par ordre du gouvernement, — par Mr. le Chev. du Biiat stb. k Paris 1780. 



