I. a' folyóvizek' belsőinek tldákos ismerete. 25 



Log. 15700 = 4,1958997 



Log. 2 = 0,3010300 



3.Log. 7 = 2,5352940 



3. Log. 2,11 = 0,9728475 



3. Log. 4,11 == 2,4415254 



a' numerator Log-sa = 10,4465966. Ügy a' denominatorra 



nézve: Log. 1600 = 3,2041200 



Log.(ll,22.4,lP— 1.5,22. 2,11^) = 3,4895085 

 Summa vagy a' denoin. Log. = 6,6936285 

 azaz a' denom. Log. = 6,6936285 és így: kivévén a' logarithmusokat; 



lesz: hog. A= 3,7529681 , mellynek számj'a A =5662' láb a' 



felemeléstől fogva, a' kitett küni} ülmények között, a' valóságos vízfel- 

 dagadás' hossza; melly az említett folyöirásban igen hibásan csak 644 

 lábnak van téve. 



III. 



A J^olyóJi' ki'ömléseíről és változó sebességeiről való fejtegetések. 



20. §. 



A' vízfolyás' mélyebb-mélyebb helyein változó sebesség, mint lát- 

 tuk, természet szerint parabola. De ezen parabolái sebesség a' fenek felé 

 a' fenek' 's egyebek' ellentállásai miatt a' sebesség' második emeletei 

 szerint tartóztattatván fel (18. §. 3.) szüntelen: a' parabolái ordináták 

 visszahuzatnak. Es így a' parabolái y- rendeltbol mindig ki kell azt a' 

 mennyiséget venni, a' mellyel mindenik y- visszatartóztatik. 



Tegyünk fel tehát egy olly parabolát (mellyek közül egyfélét 

 Hennert úr is próbált), mellyben, a' fenek felé való visszahtizódást tévén 

 =íi-nek (mint 18. §. 2.), legtökéletesebben eltaláljuk mindig y^==pa; — w 

 egyenlítéssel a' vízfolyás' mennyiségeit. A' ^j-paramcter közönségesen 

 legyen téve, hogy e' helyébe, ha illeni fog, ama' 62,5 láb, vagy 750" 

 íznyi természetes 's legegyszerűbbet is lehessen majd tenni. 



Már csak abból is, hogy a' vízkifolyás' görbéjében a' parabolában 

 M. T. T. ÉVK. III. 3. 4 



