26 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



mindenütt híjosítani kell, gyaníthatjuk, hogy a' keresendő gürhének elli- 

 j)sísnek kellene ezen visszatartőztatásnál fogva lenni. Mert épen az 

 ellipsis az a görbe, melly a' parabola' px-éból kiveszen, a mikor a' 

 hyperbola hozzá ad. 



21. §. 



De hogy valóban ellipsisnek is kell lenni azon görbének, a' melly- 

 ben a' feneke felé mind inkább-inkább feltartőztatott víz foly ki ; meg- 

 tetszik onnan, haa'tc-nek ezen köz formában y^=px — w, a' maga érté- 

 két teszszük. 



Láttuk (18. §.), hogy Eytelwein úr után a' tv, ügy van , mint 



-i, vagy mint c°(^ — ^~^)' t^^"<^" "^ ^' c* sebesség' mélységét. 



Ezen cH - — ^3I_ j formában a' mi esetünkre meg kell jegyezni : 



1. A' c* változó , melly mindenkor a' parabola' y^-je. 



2. Az m-mélység is változó. Az ezen mélységben lévó' való sebes- 

 ségetkeressük. Mennél nagyobb ezen /», bizonyosan annál közelebb 

 a' vízfenek , és igy annál nagyobb a' feltartóztatás is , vagy a' w. 



3. Az Eytelwein' 6-je a' folyó' szélessége. Ez , a' mi esetünkben, 

 iigj'anazon folyón állandó ; — lesz-e , nem lesz-e értéke , meg fog a' kö- 

 zelebbi vizsgálódásainkból tetszeni. 



4. Az s , a' folyó' szeletét jegyzi. Ez is állandó a' mi környülmé- 

 nyeinkben , a' mennyiben az s viseletébe az egész folyó-mélység és -szé- 

 lesség jő be, 



22. §. 



Illy előkészületek után , az y''=px — w-he , a' tv visszatartóztatást 

 kifejthetjük, mert: 



1. Bizonyosan áll ezen arány: ÍT: w, = c/^^dl^) : c/^±*Y 



ugyanazon folyó' más-más mélységeire tartozó W, és w után. Minthogy 

 pedig s=s: lesz W:w=C%2M-+-b):c\2m-[-b). 



