I. a' folyóvizek' belsőinek tldákos ismerete. 



29 



2. A' vízszínsebesség méressék meg = s. Ennek a centnitntúl 

 valri távolsága lesz a' neki megfelelő középponti elmetszése (abscissája), 



3. Mivel tehát s'=.^-^{a^—z'y, lesz ct=. ^ ^. itt már minde- 



nek tudva vannak , és így az a is, KOvetkezésképen a p is a 24. §. 

 egyenlítéséből mcgtudathatik. 



4. Ismeretesek lévén e' szerint a' /?, «.- az ellipsisi fő egyenletből 



i/'=^(«^— í2') : adatván a z, azaz akármi távolság az ellipsis' közepé- 

 től, az annak megfelelő y, azaz, azon ponti sebesség =e lesz: 



De ha a víz' színe alatt kissebbűlők a' sebességek , bajosabb a' felvetés, 

 mert : 



5. A' vízszíni sebességen kivulmégkét, s és / sebességeket kell 

 megmérni, (a-|-«), és {z-\-m) abscissákkal. így lesz: 



«=— ^^^— =-^?±^=-fet«-*^ mellv egvenletekbŐl a* /9 és - 

 y-(^._,.) ^/-{^-'-p) ^(^3_y.y '"«"y ^Sy««'«t«^bol a /?, es «. 



értékei kijőnek. 



§. 26. 



Alig tűnik fel ezen folyó' sebességeinek legközelítőbb ellipsisi for- 

 mája, már ez is, a' vízkifolyás alatt, noha nem nagyon, azonnal el- 

 változik. 



Ha egj^ folyó' felső sebességét az os állítja elő, legnagyobbja a' v Uf-, 

 c-ből f/9: az ellipsisi kifolyás' idomja bizonyosan az st^rnt ellipsis' gör- 

 béje lesz, mellynek kis tengelye =c^, közepe a' c, ordinátái os , lí, 

 stb. De világos, hogy itt az sn, tr stb. vízoszlopok függenek. A' víz- 

 oszlopok' aljai pedig olly sebességgel erőlködnek leesni, mintha már 

 oszlopjok' magasságairól hulltak volna le (2. §. I.): és így az &n, tr stb. 

 vízoszlopoka' folyás közben lesülyednek alól a.z rv-re, 's természet sze- 

 rint tehát, felül a' #-bői az n-ra,. Következésképen a' kimért ellipsisi 

 formát a* természetben ügy találják, hogy: 



