32 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI áRTEKEZÉSEK. 



tévén =;?= kis tengelynek, adatva lévén a' felső 34,029" =s: előállott 

 a' Vlldik oszlop. Ez leginkább közelit a' valóhoz. 



28. §. 



A' IVdik oszlop' számjai , mellyekben jS = 38,135" a' 30" mélj^- 

 ségben, és a' felső az adatott, illy tulajdonúak: 



1. Háromszor vágja az ellipsis a' valót: a' víz' szinén, a' 30"-diki 

 sebességen , és még alább a' 45' kürül. 



2. Az snm függő vonaton , a' mennyi a' való kifolyásnak az elli- 

 psistől való felső híja (az s//9m hézag) ; épen annyi esik alól lejebb az 

 ellipsis az rnmu stb. hézagban. Számoljuk ki mind a' két idomtalan fe- 

 lületet, trapézok által (11. §.) meg fog tetszeni a' világos egyenlőség. 



3. Az egész kifolyás' felülete tehát annyi, mint 0,5,6/,90 ellipsisi 

 felület , és még az nmqf leesett vízdarab' szelete. 



4. Lehetne az nmqf, felület helyett ufj Aszöget venni 's ezt az 

 ellipsisi felülethez adván, kijőne a' kifolyás' mennyisége. De ezen tol- 

 dozásokra nem lesz szükségünk. 



5. Legtermészetesebbnek láttatik adatjaira nézve. Mert : r' leg- 

 nagyobb sebesség természet szerint leginkább illik legnagyobb oi'dinátá- 

 nak vagy /5-nek, kistengelynek; — a' felső sebesség is szembetűnő. De 

 e' vizoszlopok' sülyedései miatt , nem a' legtökéletesebben 's -könnyeb- 

 ben állítja elő a' vízfolyás' egész felületét , mint látjuk ; azonban nehéz 

 is a' gyakorlatban kikeresgetni a' legnagyobb sebességet. 



Épen ezen nehézségek nyomják az Vdik oszlop' ellipsisét is. 

 Ezek ugyan már kevesebb vizet hullatnak le ellipsisi idomjok alá , 

 's jobban közelítők ; de még nehezebb mérésüek. 



29. §. 



Két fő tárgyunk van tehát még hátra : 



L Az ellipsisi felületet felvetni, melly nélkül a' kifolyást megha- 

 tároznunk nem lehet. Szerencsénkre ez is könnyebb a' paraboláénál. 



IL A' felső vízoszlopok' lehxillása miatt (26. §.) , a%t az ellipsist 

 kitalálni , inellyben a felsőbb vizleesések' hijai épen annyiak volnának , 

 mint a lehullott alsóbb pótlékok. 



