34 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



küzütt levő ellipsisi fehilet = annyi mint a' nagyobb fél tengelylyel írt 

 circulusnak ugyanazon abscissara tartozó ordinátái küzütt lévő felület, 



sokszorozva —val (vagy a' kis tengelylyel, 's elosztva a' nagyobbal) , 



azaz : abgc ellipsis darab = adce circulus sokszorozva- val. 



5. Mivel tehát adec=dce sector, vagy czik, és + adc Aletilesz 



o 



az abgc ellipsis = {dce -|- A adc)-. 



(t 



6. A' dce czik pedig mint tudjuk, annyi mint = de ív (vagy ár- 

 kus), sokszorozva a' sugárnak (íZc=o!)nak felével. A' de ivet a' dce=m 

 szegletből megtudhatni ; mert ennek sinusa az ac ; ügy, hogy áll ez az 



arány: cd: ac = r: Sin. m, vagy a: 2 =r: Sin. /w, a honnan Sin. »í= — ? 



a. 



(a' A geometriai radiust tévén = r-nek). Keressük ki azért, mennyi 



szögelet felel meg a' — sinusnak, grádusokban? ha ez lesz=«í gradus; 



mivel az egész kör ^2o!. 3,1415 hosszaságban: lesz »» grádusok' hossza 



1o,m. 3,1415 aw. 3,1415 



360" ~ 180 ■ 



jYg^U 1. számnak kifejtésétől is megment bennünket a' köz 



180 



logarithmusos könyvek' táblája, a' mellyekben az ívek' hosszaságai, 

 eg y-mértékü sugárra fel vannak téve. Ezt a' táblai számot tehát, mellyet 

 A-nak nevezzünk, csak ce-val kell sokszorozni; lesz ah=de ív' hossza. 



É, , ., tth.a a?h 

 s Így a dce czik =— ^= 



f. Az a<íc Aletre nézve: lesz A aííc=—^ — . Itt pedig az ac , 



könnjTÍ számunk , mert a' cg sebességnek a' felső vízszintől való mély- 

 sége = z. Az ad értékére nézve fel kell tennünk 



űc:a<í = r :Cotang. /w. Esígya<í= 



r 



, A 7 ac.ad ac.ac.Cot.m z^Cot.m 

 Következeskepen : /j\adc = = — := x • 



^ 2 2r ^r 



ac. Cotang. m 



