38 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



37,430"=/?. A' felső sebesség = 34,029 ; és a' Log. a = 2,0335398. 

 Lesz tehát: Sin. m = Log.45 — Log.a = 9,6196727 , mellynek szegelete 

 m = 2i'3l'. Ezen íjnak hossza /* = 0,429 64. És így Log. ha^ = 

 Log. /t = 0,633 1047. — 1 

 4- Log.e» = 3,0670796 



Log.Aa»= 3,7001843. És így Aa*= 5014. 



Hasonlóul Logar. 45» Cotang. 24' 37' =Log. 45' + Log. Cot. 24" 37' 

 = 3,6453816, mellynek számja = 45^ Cot. 24« 37'=4419,6. így lévén 

 hct^-\-iő^ Cot. 24 '37' = 5014 -[-4419,6 = 9433,6; lesz végre 



Log.9433,6.í- = Log. 9433,6 =3,9746775 



+ Log. - =0,5396800—1 



3,5143574. Ebből még kivévén a' fo- 

 lyővíz-mélység Log. = Log. 90 = 1,9542424 



a' maradék a' köz seb Log. =1,5601150: e' lesz 



, /'('/(«2 + 452Cot.24''37')\/3 „ , - • o^o,y' » •• 



= Log. I ! -)~i mellynek szamja = 36,317 Bru- 



\ m Ja 



nings folyójának Tiözép sebessége, melly Hennert' közelítő parabolája 



szerint is = 36,241. És így itt 0,076" nagyobb, mert Hennert egyenes 



lineájú pótlékokkal is toldá. 



33. §. 



Ezen okoskodásoka' praxis' szerencséjére ütöttek ki. A' mérések 

 e' szerint legkönnyebbek , ügy a' felvetések is , t. i. 



1. A fohjóvízneTt felső , és méhjségi közepén lévő sebességeit mér- 

 jük meg. Amaz szembetűnő; ennek helyét egyszerre eltaláljuk. 



2. A' felvetésekben: a mélység közepe lesz az ellipsis' z-je, az 

 y-ja lesz a felső , és /3 a közép sebessége. Az ellipsisnek csak az egyik 

 felét kell felvetni, a' 30. §. 9 's lOd. szerint. 



3. Azon folyóvizeken , hol a' közép mélység' sebessége kisebb a' 

 felsőnél, vagy, a' mellyeknek felsőszíni sebességük legnagyobb, ügy 

 hogy ettől, fogynak azok lefelé; ügy látszik nem szükség a' 25. §. 5dike 

 szerinti nehéz száravetésekhez nyúlni. Itt az alsó feneksebesség , és a' 



