56 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYl ÉRTEKEZÉSEK. 



gában az élőbbemnél, és «,/?",/ ...mind állítók. Innen egymás utáni 

 felcserélés által lesz .- 



s= — -+-S 

 a 



-T + 7+* 



= \- — -] ^ + s s.i. t. 



« p r 



Qi Q'2 gr"j 



's végre s = m*-}-m'*-+-m'^-{-... = \- —r -\- — ;- + •••+ cons., hol 



a' nevezők mind állítók. 



11. §. 



Legyenek most x, y, z... ismeretlenek' meghatározott értékei 

 /, t,r..., ezek' hibái x, y, z ... 's azért a' való értékek a:=l-{-T, 

 y=l'-\-y', z = í' + z' ... 's lesz a' 7. §. szerint a' hihetőség, hogy a' 

 hibák valóban azon, magokban még természetesen ismeretlen, értékűek 



,71 n -Á'íu' + u'^+u"'' + .. .) n n -Il^s , , „ . , 



= ft;r~íe = h n~-i e ; következőleg Viszonyban 



áll e nagysággal. Ha :r változik í7;r-vel, a' hihetőség, hogy :r-nek értéke 

 X és dx határok közé esik, midőn a' többi ismeretlenek változatlannl 

 maradnak , dx végetlen kicsin gyanánt vétetvén , az összetett hihetőség' 



szabálya szerint nyilván e <í:r-vel áll viszon3'ban. Következőleg a' hihe- 

 tőség, hogy, változatlanul maradván a' többi ismeretlenek, a^-nek értéke 



— X és -j-A véges határok közt fekszik, viszonyban van/ ~^, e rfa; hatá- 

 rozott egészítménynyel. Ha x-et teljesen határozatlannak veszszük , ér- 

 téke — OO és -)- cso határok közé esik általában ;'s azért, ha. x hatá- 

 rozatlanul marad , a' többi ismeretlenek' szóban forgó értékeinek hihe- 



__~^-. f- dx határozott egészítménynyel áll viszonyban. 



. . e . fA- OO — A V I /^ 



A7.§.szermt/ ' e <í;r = ii-_ , és az előbbi szerint 



-h^S , -h'{— + *'j _hs' --Va 



e dx = e dx = e e "^ íío: , hol s' nem foglal magában 



