58 I. MATHEMATICAI-OSZTALVI ÉRTEKEZÉSEK, 



^ e -y^.2G. —- = o. De (10. §) G =d J^y z,—- =y ; 



/ ' rtís az 



következőleg — iK^G'e -yr- = o , honnan C?" = o , 5" -j- /'x = o,z = 



ti" 

 — — p 's ez s-nek leghilietó'bb értéke. Tehát erre nézve 2-nek való ér- 

 7 



Y" 

 teke, ha a' hibát «'-nek nevezzük, %= tt +*j mellyet a helyett té- 



r 

 vén ír"-be , lesz : 



Ú' =d" -\-y" í — -77 + a' 1 = /'ís' 's igy z hiba' elkövetésének 



hihetó'sége viszonyban áll ezzel: e -p; — =e . Hogy a' közvetet- 



len tapasztalatokban u hiba követtetett el , annak hihetősége (7. 8. §§) 



e -val van viszonyban és A a' tapasztalatok' sűlyja. Ha tehát 2-nek 

 előbbi értékét egyenes tapasztalás által kitaláltnak gcndolndk, lenne a' 

 tapasztalat' sűlyja = |/7íy' = A J/^y' 's innen z fennebb meghatározott 

 értékének siilyja ugy van a' tapasztaltéhoz, VM.\\X.h\/y':1i=\/~y': 1, vagy 

 z leghihetőbb értékének sulyjassl/y', ha a' tapasztalatoké = 1. 

 Már a' 10. §. szerint: 



\i.d]i) \ldy) '^ a\dij) a ' 



mert G=8-^ax-\-^)j-\-yz-\- . .. 's innen a' részkülönbözítmény (par- 

 tiéi!, different.) — =;? 



dij 



V2d2J \2dz) "^ « \ <Í2 j "~ V2íÍ2/ ■^/S' \dz) "^ a \dz) 



Nevezzük ezen egyenleteket P, Q,R.., betűkkel 's leszen : 





