60 III. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉskK. 



tévén ; *s ennél fogva e' mód mind értékeiket mind ezek' sulyjait meg- 

 határozza. 



Ha csak egy ismeretlent kell kitalálni 's a' hibákra nézve ezek 

 az egyenletek : 



u= a -\- bx , ti ^ u -A- Ü z' , fi' = a" -\- b T s. i. t. 



lesz: P=a64-«'i'+«"6"...4-(i'+6'' + i"'+---)^ 

 ab + ali+ab" + ... , P 



™, , . 1 • ■• -1 ■ ' ^ '1 ab-\- fib' -\-a"Ű -\- ... 



Tehát a;-nek leghilietobb erteké = — .. . „ -7 — ^TTr-p 



o-j-o^-j-o-^-\-... 



és sulyja=V^(6»-f 6'^+6"'+ • ••)• 



Ha pedig az egyenletek illyenek: 



«=: a — a' , ú = á — X , u = a — ar s. i. t. 

 's a* tapasztalatok' száma = ?«, a' leghihetőbb érték lesz 



__ a-\-a -\-a ~r • • : ^g ^' g^üy = ^,^ ^ a' tapasztalatokét = 1 té- 

 11 

 vén. Ha tehát a' tapasztalatok' sulyja = h, a' következményé lesz =h\/'n. 

 Innen, ha a' tapasztalatok' leghihetőbb hibája = ?<, a' következményé 



nyilván csak = -^ , mivel ennek sulyja ^w-szer nagyobb. 

 y n 



Az 5dik §' példájában 



P==:— 123,7 + 10 « — 0,757 i 

 Q=— 21,5 — 0,757«4-l,975i, 

 kikeresA^én ezekből a' betűszámvetési módok szerint a és á ismeretle- 

 nek' értékeit, lesz: 



19,176951 «= 260, 5830 + 1,975 P+ 0,757 Q. 

 19,1769516 = 308, 6409-)- 0,757 P+ 10$. 

 Következőleg a' fennebbiek szerint , ha mindenik egyenletet az ismeretle- 

 nek' sokszoroztatóival elosztjuk : 



a= 260,5830 _ 3 



19,176951 

 j_J08^49_ g 



19,176951 

 Ezen határozatok' súlyjai, tévén a' tapasztalatokét = 1, lesznek: 



