62 I. MATHEMATICAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



= A°ít ^ e (7. §), 



liol /< adott vagy változatlan nagyság, a' hibák ellenlien változók. Ha 

 pedig viszont a' hibákat veszszük adottaknak, a' tapasztalatok' súiyját 

 pedig változónak , ennek való értéke nyilván az lesz , nielly az n , ti, u . • ■ 

 hibáknak megfelel, következőleg a' fennebbi nagyság; ha a' hibákat vál- 

 tozatlanoknak nézzük, kifejezi a' hihetóségét is , hogy h a' tapasztala- 

 tok' siilyjának való értéke. Tehát /t-nak leghihetőbb értéke az lesz, mellyre 

 nézve azon nagyság legnagyobb értéket kap. Különbőzítvén azért A-ra 

 nézve, lesz: 



»fr 'e — 2/í''"* . e =o; 



vagy «/i°-i — 2//,° * ' ^ -^ o , 



/^"'-vel elosztván M=2/r 



innen h = \/ ; ;: -^ H. 



y 2 («»+?< ^-f ?/=+...) 



Ebból a' y hihető hiba' leghihetőbb értéke: 



= 0,4769363]/íí!±ií!±^'2±li:) 



= 0,6T44897V(^-' + "^ + -"+^ = í;. 



Honnan kitetszik, hogy 



^^ _ 0^744897 _ 3^3 _ 



1/2''^ 



14. §. 



Jóllehet a' h és >'-nak ezen meghatározásai közünségesek , n akár 

 nagy akár Icicsin legyen; mindazáltal könnjTÍ belátni, hogy annál hihe- 

 tőbbek, mennél nagyobb ez. Fejtsük ki azon esetbeli pontosságukat, 

 ha fi nagy szám. A' Iiihetőség, Iiogy /t-nak való értéke:= JST. ugy van a* 



hihetőségheZjhogyazonértékiukább ff+iWjiiint ír"e " " "" : 



