IV. AZ LGYESZEKRüL. 93 



alatt az igazság' kiszolgáltatására és az üiikcny' korlátozására nézve el- 

 keriiliietetleii szükség létez. Azért is már a' 13ik század' elején királyi 

 ügyészek állítattak fel, kik a' lionalkat' jogaira és a' fejedelem' érde- 

 keirevigyáztak. Első volt, a' ki Avocat Generálnak neveztetett ki, Pierre 

 de Cugnier 1319.; ntóblj ezeknek hatóságok a' nyilvános vétkek' üldé- 

 sére is kiterjcdett. A' Szép Filep az amhiilatorium forumot, helyben 

 maradóra változtatván, az ügyészeknek is állandóbb munkálati kürt ala- 

 pított '), kik között nevezetesek lettek líarlais, Mólé, Talon stb. De 

 mai időben sehol nagyobb becsben nem tartatnak, mint északi Ameriká- 

 ban. ITétpraesidensei (elnökei) között hat ügyész volt. Mind a' két ház- 

 nak legnagyobb része velők telve. Az egyes tartományokban is a' kor- 

 mányon közülük legtöbben ülnek. közülük A'álasztatnak a' birák , kö- 

 vetek és ministerek. Ügyésznek lenni ottan annyi , mint a' honállmány' 

 közönséges szolgálatára és hivatalokra magát készíteni és alkalmatossá 

 tenni. Annyira bccsültetik ottan az ügyészi kar, hogy a' legfőbb rangú 

 tisztviselőknek sem válik kisebbségökre, szolgálatjok' végeztével ismét 

 az ügyészi karba visszalépni , 's ezen visszalapést épen nem átolják. 

 Virt Jakab ügyészkedik Florida tartományban, noha a' második Adams 

 praesidens alatt fén)^es hivatalokat a iselt. Rusch Richárd hasonlóképen 

 az ügyészkedésre visszalépett, noha két esztendeig amerikai követ volt 

 Londonban, utóbb pedig még kincstári titoknokságot is viselt. Ügyészek 

 voltak nem régen Buchanan Jakab minister és Livingston Eduárd Ame- 

 rikának párisi követe , és hivatalok' megszűntével kétség kivül ismét 

 ügyészeknek leendők. 



Már fennebb mondottuk, hogy nagy ügyészek csak azon orszá- 

 gokban formálódhatnak, mellyekben nyilvánosság uralkodik. A' nyilvá- 

 nosság az országoknak azon tiszta levegőjük, melly azokban mindent 

 éleszt, épségben tart és szerencsésen tenyészt. A' nyilvánosság által ta- 

 nulja a' nemzet maga jogait ismerni, becsülni , és a' jog népszerűvé lé- 

 szen. A' jól elrendelt alkatú, szabadság és nyilvánossággal biró orszá- 

 gokban az Ítélőszékek' népgyülekezeteinek, 's az ügyészek népbeszéd- 

 nöküknek tartattak. 



Angliában ügyészi eggyesület vagyon, a' ki abba be akar vétetnij 



') Lásd Delpon sur l'histoire de l'act. puLlique 2 vol. 8vo. Paris 1830, 



