100 II. TÖRVÉNYTLDOMÁNYI-OSZTÁLYl ÉRTEKEZÉSEK. 



esküjét letenni; ha pedig felperesének keresetét tagadván, az ügyet A'agy 

 felperesének egész díjjal leteendő esküje alábocsájtá, vagy általa bebi- 

 zonyítani kíváná, felperese sem elsd esetben az esküt , sem másodikban 

 a' bebizonyítás' terhét el nem fogadván , magát díjjá' felével , vagyis hu- 

 szonötöd magávali esküvel kitisztíthatá. Lásd Kittonich VI. fejezetének 

 15 és 16ik kérdéseit. 



Ezen eskütársakről , kiket az általok irányzott czélt tekintvén 

 hihet ősit 6 , és különösen a' bevádoltéit tisztító tanúknak is lehet nevez- 

 ni, törvénytudományi régiségeinkre nézve e' két kérdésnek kinyomo- 

 zása legérdekesb .- mikor vette legyen a' velök-élés hazánkban kezdetét ? 

 és mikor szűnt legyen az meg ? — ezeken feküvén legsűrűbb homály. 



E' kérdéseket tudósaink közül , legalább tudtomra , csak Marko- 

 vics Nepom. János , és Kelemen Imre érintették meg. Mind a' kettőnek 

 tanítását ide iktatom. 



Markovics Nep. János királyi tanácsos Adumbratio históriáé jtiris 

 hungarici privati czimű munkájában, mellyet legfelsőbb meghagyás mel- 

 lett a' római katholikus főiskolák' számára készített , és 1826ikban közre 

 bocsátott, e' kérdésekre nézve Róbert Károly királyról a' 30dik lapon 

 azt tanítja: hogy e' királyunk az eltürlött tüzes vas' és forró víz' ítélete 

 helyébe törvényszékeinken az eskütársakkal élést, kik csupán a' hihc- 

 tőségről, nem pedig a' valóságról adának tanúságot, az egyházi törvény' 

 rendszeréhez képest behozta, és hogy ezen eskütársak későbben a' kelet- 

 ből kimúlás által megszűntek. „Coniuratorum porro , credulitatis so- 

 lummodo , non verő veritatis testimotiium perhibentium usurn ad normám 

 Juris Canonici in locum sublati judicii ferri candentis et aqiiae bullien- 

 tis in tribunalia induxit , desvetudine postmodum cessantium." — Ha- 

 sonló véleményt bocsátott közre már ő előtte néhai Kelemen Imre ki- 

 rályi tanácsos és pesti egyetemi professor is Instittetiones Juris privati 

 hungarici czímtí 1814diki munkája' Iső könyvének ugyancsak Iső Károly 

 királyról szóló 27ik §ában a' három csillag alatt, nem egyenes állítás- 

 képen ugyan, hanem nem tagadás' alakjában; midőn t. i. e' jeles tudó- 

 sunk azon véleményt, mintha perlekedési rendszerünket I. Károly Fran- 

 cziaország' határiból hozta volna be, megtámadná, beszédét így foly- 

 tatja: Jóllehet, úgymond, nem tagadom, hogy az izzó vas' és forró 

 víz' vad ítélete, hanem IV. László, bizonyára Iső Károly alatt a' magyar 



