VI. 

 A' KIRÁLYI CONSENSUS' SZÜKSÉGESStCE' VISZONTAGSÁGAI. 



ÉRTEKEZIK 

 SZLEHENICS PÁI. , R. T. 



1. §• 



Verbóczy Istvánnak, 's másoknak azzal hasonértelmü vélekedése a királyi 

 megegyezés' 's helybenhagyás szükségességének kezdetéről' 



Verbóczy István, országunk' fő törvény tudója, a' királyi meg- 

 egyezés' 's helybenhagyás* természetét fejtegetvén. Hármas törvény- 

 könyve' Iső részének 64dik czímjében nyilván azt állítja; hogy Iső La- 

 jos' kora, 's jelesen 1351dik év előtt minden nagyúr, nemes, és más 

 birtokos ember ingatlan nemesi jószágairól, ge iuribus possessionariis , 

 ha magonszakadő volt is, tetszése szerint mindennemű királyi megegye- 

 zés nélkül szabadon rendelkezhetett, 's a' koronának csak azon esetre 

 volt a' hazafiaknak illy jószágaikban örükösülő jusa, ha azok nemcsak 

 minden örökös és atyafi , hanem egyszersmind végintézet nélkül holtak 

 el. ,,Ante enim eius Principis tempóra quilibet Baro , Magnas , Nobilis- 

 que et possessionatus homo super iuribus stiis possessionariis , si etiam 

 haeredibus defecisset , prout roluit , sine omni comensu regio , liberam 

 disponendi habuit facultatem. Étin eo solummodo casu, si haeredibus 

 et omnibus propingvis destitutus , ac intestatus quispiam illorum deces- 

 sisset , iurisdictio praetiotata locum habttisse dignoscitur." 



Hasonló véleményt pártolt boldogult Markovics Nep. János kirá- 

 lyi tanácsos , midőn Adumbratio históriáé juris hungarici privati czímü 



