VI. A KIRÁLYI CONSETNSLS' SZÜKSÉGESSÉGE' VISZONTAGSÁGAI. 121 



nyert, akár inúskép szerzett javaiban csupán csak maradékainak , vagyis 

 /iáinak ád örökösödést. 



5. §. 

 Kelemen úr vélemétiye gyámolaiuah tneghányása. 



Meglévén már Kelemen lir' véleményének ellenére mutatva, liogy 

 a' királyi megegyezés 's helybenhagyás a' jószág elidegenítésekben min- 

 denkor szükségesnek tartatott, és valóban divatozott, még az vagyon 

 hátra: hogy azon törvényeket, mcilyekre Kelemen úr véleménye' gyá- 

 moláiil hivatkozik, vagy egyébként a' hazapolgároknak rendelkezési te- 

 Iietségökroi szólanak , vizsgálat alá vegyük , és megmutassuk , hogy 

 azokból Kelemen úr véleményét, 's jelesen a' királyi megegyezésnek 

 valamelly időkori általános szükségtelenségét, kivívni nem lehet. 



Kelemen xir , a' mint fenn előadám , véleményét Sz. István' Ildik 

 könyvének ődik, 's Kálmán' Iső könyvének 20 és 21dik fejezeteire, és 

 II. András' aranybullájának 4dik ágazatára alapítja. — Azonban e' tör- 

 vények közül egyik sem vívja azt ki. 



Nem Sz. István' Ildik könyvének 5dik íiejezete , mellyet úgy ma- 

 gyaráz , mintha az által Sz. István mindenkinek szent koronánkra nézve 

 királyi megegyezés nélküli általános rendelkezési szabadságot adott 

 volna. — A' törvény' szavai ezek: Decrevimus regali nostra potentiut 

 ut iinusquisqae habeat facultatem siia dividendi , trihuendi iixori , filiis, 

 JiUahusqite , atque parentihus, sive ecclesiae , neqiie post eius ohitiim quis 

 hoc destruere aiideat. — Hogy e' törvény Kelemen úr' állítását ki nem 

 vívja, kitetszik onnan: mert 1) ugyan e' törvényben kinincsen nyilván 

 fejezve, valljon az abban megalapított szabadon rendelkező tehetséget 

 csupán a' rendelkezőnek családjára nézve , a' mire e' szaA'ak : „nec post 

 eius obitiim quis hoc destruere audeat'^ mutatni látszanak , vagy pedig a' 

 szent koronára is kelljen venni. — És 2) ha a' következő fejezetnek 

 {vohimus quidem , ut sicut ceteris facultatem dedimus dominandi suarum 

 rerum , ita etiam res , milites, serri, et quidquid ad nőst ram regálém 

 digiiitatem pertinet , permanere debet immobilé, et a nemine quid inde 

 rapiatur , aut subtrahatur , nec qnisquam in his praedictis sibi favorem 

 acquirere audeat) értelménél fogvást megengednők is, hogy az érdeklett 

 .M. T. T. ÉVK. III. 3. 16 



