VII. A* SZERZETT TÖRVÉNYEK* EREDETI KÚTFEJÉRŐL. i35 



mellybcn tiszta logica', cics belátás', széles <?s mély emberismeret' el- 

 veiből alakulú theoreticai nyomozások , bámító practicai következésekre 

 vezetbctnek, bizonyosan a' törvények' mezeje az; Boentham* ezer téve- 

 déssel tele munkái , ha egyebet nem is , ezt legalább mathcmaticai szo- 

 rossággal bebizonyították. Ezen állításom' világosítására, sok élőmbe 

 iitló'k közül, csak történetesen, 's mintegy p. o. olly tárgyat választot- 

 tam én is értekezésem' kérdéséül, melly a' törvények' philosopliiájához 

 tartozik : 's azt gondolom, mikor ezt teszem , osztályom' köréből idegen 

 pályába nem lépek; mert igen törvénytelen lenne az a' philosophia, 

 melly a' törvény-ttidományttíl philosophiátlanságot kívánna. Választot- 

 tam olly tárgyat, melly vélekedésem szerint mindenek' figyelmére méltó, 

 kik tön'ények körül , akár mint azokat alakító megbízottjai a' polgári 

 társaságnak, akár mint birák, akár csak mint azoknak engedelmeskedő 

 polgárok, tetteik' értelméről magok magokkal tisztában lenni szeretnek. 

 Tárgyamat e' kérdés foglalja magában: „Mi a' szerzett törvények' eredeti 

 kútfeje ?" — megjegyezvén , hogy itt a' polgári alkotmányt illető úgy- 

 nevezett juspublicumi törvénjeket merően mellőzve, a' kérdés' iránya 

 csak szorosb értelemben vett polgári, vagy jusprivatumi törvényekre 

 van intézve, 's ezeknek forrásait, mint a' termékenyítő Nílusét, felke- 

 resni hívlak meg csak egy rövid félórai utazásra. 



Legelső, mi itt még vizsgálati utunk' elkezdése előtt szemünkbe 

 ütlik, az, hogy e' szó is „törvény" azon szerencsétlen, mondhatnám bűnös 

 testvérei közé tartozik , mellyeknek tíz , tízenkét különböző értelmök 

 van , 's igy igen alkalmas arra , hogy mint az indiai szemfényvesztő az 

 6 tizenkét laptájával, úgy a' gaukler-tudósok is, czél 's alkalom szerint, 

 észkápráztató logicai figurákban megjátszodtathassák vele bámészkodó 

 hallgatóikat. Csakugyan a' fennforgó szónak jelentési különbsége már 

 a' közéletben, 's annál inkább míveltek előtt , meglehetősen tisztába 

 vágynak hozva; azért itt hosszas és szőrszálélü meghatározásokkal 

 's különböztetésekkel időt tölteni nincs szükség. Tudjuk , hogy több 

 külön eseteknek valamelly közös pontbani egyezésök, teszi a' törvény 

 sző' legtágosabb értelmét ; p. o. midőn a' testek' nehezkedését termé- 

 szeti törvénynek állítjuk, annyit mondunk: hogy a' kő is, a* pihe is; a 

 fíildgömb is, a' csillagok is egymáshoz közelíteni sietnek, 's össze is ro- 

 hamiának, ha még nagyobb tömeg' hatalmasabban vonszó ereje nem 



