136 II. TÖRVÉNVTUDOMÁNVI OSZTÁLVI ÉRTEKEZÉSEK. 



ragadná ókét másfelé. Szorosabb értelemben pedig, t ü r v é ny-nek — két 

 szóval 's tudősan „cselekvényi (practicai) törvénynek" — neveztetnek 

 azok , mellyek nem a' kőnek, hanem emberi akaratnak irányát határozzák 

 el, azzal a' képzettel, melljiiek szava : k e 1 1 — t. i. ez vagy amaz esetben 

 igy vagy amúgy cselekedni ; *s nem ereszkedve itt abba a' kérdésbe, ha 

 ran-e olly kell, mellynek nincs mié r t-je (mi az erkölcsi metaphysiká- 

 nak tárgya), harmadszor és utoljára törvény-nek neveztetik az a' kell, 

 melly meg kell lenn i-vé alakult által, t. i. az a' cselekedeteinkre vitető- 

 dő szabály, mellyet, vagy önkintvagy kénytelen, teljesítünk is; mert egy 

 a' miénknél mindenesetre hatalmasabb erő annak teljesítését — szelid 

 TÍton, mig lehet; physicai rá-szorítással is, ha nincs más mód — eszközli: 

 p. o. mellemre szegzett pisztolylyal a' rabló az erdőben, tiszteletre méltó 

 ■intézkedéseivel a* polgári társaság; amaz egyik szélpont: az iigy neve- 

 zett erőszak' törvénye, baromi századok' undok fajzata 's maradványa; 

 ez a' legmagosabb, legdicsőbb, mi emberek között létez: a' polgári tör- 

 vény , mellynek paizsa alatt idomul, az egykor vadakkal rokon ember, 

 isteni hasonlatosságra; azért annak őrjeire méltán tette által a' nagy 

 világ' egyetemének örök rendjét fenntartó istenségről a' felség' és szent- 

 ség' képes tulajdonit a' háládatos emberiség. — Ez a' polgári törvény 

 tehát, vagy — hogy még csak egyszer 's utoljára ismételjem — a' polgári ha- 

 talom által védett, 's ha szükség kívánná, az egész társaságnak egyesülő 

 's így akármelly egyesnek ellenszegülését legyőzhető erejével teljesí- 

 tetni is eszközlött cselekvési szabályok, lesznek csak röviden törvény 

 nevezete alatt értve , ez értekezés' folytában. 



'S honnan veszik ezen törvények eredetöket? e' tehát a' kérdés; 

 's kész rá a' felelet: a' törvényhozó' akaratjából; legyen az 

 inonarcha, legyen többekből alakult erkölcsi személy, vagy testű- 

 let ; legyen ezeknek kettős vagy hármas összetétele, p. o. királyból , fő- 

 rendekből *s képviselőkből stb. A' törvényhozó vagy egyszerre vagy 

 alkalmatorság szerint figyelemre veszi , a' nemzet', a' kor', az emberi 

 viszonyok', életmód', foglalatosságok' 's t. ef.' szükségeit, kivánatait, 

 szabályokat állít meg, leírja, kihirdeti ezeket, sinórmértékül a' polgá- 

 rok' tetteinek ; 's a' végrehajtó hatalom felügyel , 's oktatás , jutalom , 

 büntetés , igazság-szolgáltatás által eszközli, hogy ez a' törvények' egye- 

 teme a' codex, a' corpus juris, a' polgári törvénykönyv, a' bi-, vagy 



