VII. a' szehzett törvények' eredeti kútfejéről. 137 



tri-, vagy quadripartitum — vagy akármi neve legyen azon tábláknak, 

 mellyek e' parancsolatokat foglalják magokban — tisztelet', 's kész vagy 

 kénytelen engedelmességnek tárgya legyenek. 'S oh ! melly boldog 

 volna az a' nemzet, melly birná azt, a' Biblia után bizonyosan első be- 

 csű könyvet: hol, a' létei' csirájával már jogokat nyert embryo szüle- 

 tés előtti korán kezdve, a' sirba önkint szállő öregig, m.inden életkor- 

 nak, minden nemnek, minden osztálynak, minden életmódnak, min- 

 den foglalatosság' nemének, 's a' külső dolgok' temérdeke* minden 

 különbségeinek megfelelő, mindeniknek természetéből, czéljáből 's 

 rendeltetéséből merített bölcs törvények, közönségesen értett nyelvbe 

 's Írásmódba foglalva , mindenkivel előre tudatnak , személyes és vagyo- 

 ni helyezete szerint, minden előforduló esetben : mi az, mit ő követelhet 

 másoktól; mi az, mire őtet azok szoríthatják; mi ereje és sikere, mi 

 kedvetlen 's káros következése lesz e' vagy ama' léptének stb. De 

 bármilly természetes, mondhatni mellőzhetetlen kívánatnak láttassék 

 is egy illy könyv' létezése , bár gondolná is az ember , hogy e' nélkül 

 a' törvény csupa önkénynyé fajul , személyes vagyoni bátorság történet' 

 bábjává válik; hitel, ipar, szorgalom, lehetetlenségek stb.; egy szóval, 

 hog)' illy künj V nélkül nincs polgári társaság, csak együtt legelő 's ök- 

 lelődző barmok' csordáira oszlik az emberiség: mégis csudálatos de 

 igaz, hogy alapos fontolás, szintúgy mint a' népek' történetei, egyező- 

 leg bizonyítják , miképen — a' törvények' czélszeriíségét nem is említ- 

 ve — csak teljesség' tekintetében is, illy, vagy illyenhez közelítő tör- 

 vénykönyv soha sem létezett, nem létez 's nem is fog létezni; mert 

 emberek 's emberi körülmények között lehetetlenség' országába tarto- 

 zik. Alapos megfontolás mondom, és a' história egyiránt ezt bizo- 

 nyítják. Ezt az első: ugyan is egy illyen törvénykönyv, ha tiz akko- 

 ra volna is mint a' romai pandecták, vagy a' conciliumok' végzéseinek 

 gyűjteménye , minden esetben, csakugyan határozott számú lapokból, 

 a' lapok megszámlálható sorokból, a' sorok néhány szókból állanának, 

 's azokban a' szókban viszont csak véges számú szabályok lehetnének 

 befoglalva; midőn másfelől az emberi munkásság' tarka mezején előfor- 

 duló esetek, viszonyok, körülmények, mellyek mind a' quid juris 

 kérdés alá tartoznak , végetlen számnak és különbségxíek , 's így a' 

 mathesisnek egy igen ismeretes igazsága szerint , a' véges szám bár 

 M. T. T. ÉVK. III. 3. 18 



