VII. \ SZERZETT TÖRVIÍNVEK' EREDETI KüTFEJlÍRÓL 151 



va — véleményeink, mint tndva van, két kútfőből erednek. Egyik 

 az idegen tekintetnek liódolás, másik önitélet. Amaz gyermek' és fej- 

 letlen ember' tulajdona, kárára és javára ön magának, kárára és javára 

 az egésznek. Mert valamint igaz az, hogy a' már megrögzött vak 

 ragaszkodás , azaz (más szókkal) : őseink' bölcseségének vizsgálat nél- 

 küli hódolás és azok' véleményének okon nem törődő követése, kiket 

 okosabbaknak, probáltaknak, dologhoz értőknek stb. tartani megszok- 

 tunk, sok jónak és szépnek, üdvös clőhaladásnak , győzhetetlen aka- 

 dálya; olly kétségbe hozhatatlan másfelől az is, hogy ez az idegen te- 

 kintetnek hódolás, egyedüli őrje 's biztosítója azon előhaladásnak, 

 nielly a' természet' oeconomiájából múlhatatlanul következik; 's ha 

 minden ember olly logicával inillyeu sajátja, 's annyi adatokból 

 mennyit bir, okoskodván, ön nézeteit vas akarattal követné: a' világ 

 talán huszonnégy óráig sem állhatna fenn. Ezért az önitélet és saját 

 elhatározás — ösztönileg is — csak fejlettebb lelkek' tulajdona, 's a' 

 sokaság hasonlólag — ösztöni vonszalommal — visszhang és árnyék a 

 választottak' kevesebb száma körül. Ez, alkalmazva, annyit teszen: 

 hogy tettek', czélok', irányok' helyes vagy helytelen voltáról divatozó 

 képzetei is a' sokaságnak , nagyobbára csak kölcsönüzés' iitján sajátí- 

 tott szerzemények; 's ezen formulák alá tartoznak : így jó, így helyes, 

 így kell, így szabad stb; mert így mondta, így tette, így tanította 

 az apám, a' dajkám, a' pap, a' vén emberek stb; 's így, ha Pál Péter- 

 től, Péter Gergelytől, ez Barnabástól stb. vettek helyességi képzete- 

 ket, végre is csak oda megyén ki a' kérdés' veleje: honnan vette az 

 első 's általában miként; honnan és mimódon származtak emberi agy- 

 ban eredetileg állító 's tagadó képzetek a' jóról 's roszról, 's szabad- 

 nem szabadról , mellyek aztán az utánozás' természeti oeconomiája sze- 

 rint másokra terjedve, népekben meggyökerezve, elébb közhitet, majd 

 szokást alkotnak 's végre irott törvényekké alakulnak által ? 



Kétségen kivül való dolog, hogy a helyesről, helytelenről, sza- 

 bad- vagy nem szabadróli képzetek' alapja,- eredetileg épen ngy be 

 van oltva' mindenkinek agyába 's szivébe, mint a' kétszer kettő négy, 

 vagy a' térnek geometriai szemlélete ; mert : 



1. ön javát munkálni kinek kinek szabad is, kell is; és ez olly 

 eredeti jog, vagy kötelesség, vagy akármelly oskolai kifejezéssel ne- 



