154 II. TÖRVÉN VTLDOMÁNYI OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



telek' tulajdouossága' kéiiyszerített átengedésében, negyedik tán in- 

 gyen oda ajándékozásában vél találni vasas cseppeket az erore kapni 

 nem tudó honnak. Egyik a' dézniát isten' átkának, más isten' 

 fel nem bontható intézetének tekinti. Egyik korlátlan sajtótól , más 

 falusi oskolától, harmadik szabad kereskedéstől, negyedik diacta' co- 

 ordinatiójától , ütődik a' classíca literatura' virágzásától , hatodik po- 

 lytechniai intézettül, lietedik magyar commandó szótól, nyolczadik a' 

 tudós társaságtól, kilenczcdik lóversenytől, tizedik csak ezektől e- 

 gyütt vár mindent; 's mi az oka ennyi különbségnek?! nem czél, ke- 

 véssé logica , csaknem egészen adatok 's ismeretek' különbsége. 



Az a' logica — az ismereteknek azon szűkebb vagy tágasabb, za- 

 vartabb vagy rendesebb , homályosabb vagy tisztább tömege , mely- 

 lyel kiki bir — szabja ki az ©helyesről helytelenről, jóról roszról, 

 szabad és nem szabadról való képzetét. Egyesek' képzetei summájá- 

 nak közép mértéke teszi a' nemzetben élő helyességi eszmék' egyete- 

 mét; az előforduló esetekben szüli a' törvényes szokásokat, 's ezekkel 

 együtt formálja a' törvényhozás' anyagját, olly természetes — 's talán 

 sokaktól sejtetlen, de még is szükséges — összefüggéssel, hogy való- 

 ban tekintve a' dolgot , a' törvényhozó nem egyéb , mint azon herold , 

 melly a' társaság' erkölcsi organismusa által önként fejlett törvényi 

 eszméket kikiáltja; 's hogy a" polgári hatalom ezeket védni, fen- 

 tartani fogja , közhírré teszi. 



Es ime értekezésem' végének közelítése ismét azon szemléletek- 

 re vezet, mellyekből kezdete kiindult vala. — A' polgári törvények* 

 eredeti csirája azokban az eszmékben vagyon , mellyek a' nemzet' tö- 

 megében a' helyesség*, illőség', szabad' és nem szabad' képzeteitől lé- 

 teznek: 's ezekből olly organicai szükségességgel fejlődik a' szokási és 

 Írott tön'ény is, mint bimbó a' rügyből, virág bimbóból, 's végre a' 

 termés' koronája, a' gyümölcs , virágból. 



Az érintett helyességi eszmék' magosabb vagy lentebb állása, 

 rzélra- vagy attól félre-vezető tulajdona függ azon helyes logica 's is- 

 meret-tömeg' kisebb vagy nagyobb mértékétől, melly a' nemzet' egye- 

 temének köztulajdona; 's azért az tett nagyot, az tette a' legjobbat, 

 mit ember emberrel tehet , ki homályos eszmék', zavart fogalmak', ér- 

 tetlenségek' tisztába hozatalát , való 's rendbeszedett hasznos isme- 



