SÁROSFÜRDÖ. 21 



lenni a felől : váljon tartalmaz-e bár minő csekély mennyiségben 

 barytot, strontiánt vagy fluort ? 



A sárosfürdö forrásában a kőkéreg nemcsak a felszínen és a 

 kifolyásnál, de jóval nagyobb mértékben magában a forrásban válik ki. 

 Az egy piszkosan fehér , likacsos tömeg , melyben rétegek 

 láthatók. 



Megvizsgáltam belőle 300 grán 80o R-nél páritott port, de a 

 kérdéses anyagoknak még csak nyoma se mutatkozott. A benne 

 talált anyagok mennyisége 100 részre következőleg oszlik el: 



kovasav SiO^ 3*00 



phosphorsavas timföld 3 A1203.PO* 2-00 



savas phosphorsavas mész (CaO 2H0) PO^ . . . 0*46 



szénsavas vasoxydul FeO.CO^ 0"59 



„ magánoxydul MnO.CO^ 4-56 



„ mész CaO. C02 74-00 



„ magnesiaMgO.CO^ 10-63 



viz és éghető anyag 4*76 



100-00 



Iszap. — Ámbár Budának minden meleg forrása két a József- 

 hegy alatt fekvőnek kivételével képez iszapot, de nevét ezen tulaj- 

 dontól csak az egy ,, sáros fürdő" vette. Minthogy a budai források 

 iszapja (noha ennek tulajdoníttatik a leghathatósb gyógyerő) még 

 eddig vegybontás alá nem vétetett, ennélfogva annál inkább haj- 

 landó vagyok az ezen forrás iszapja megvizsgálatában követett mód- 

 szeremet itt egész terjedelmében közölni^ mivel a többi források 

 iszapja keveset különbözik, s alább az egyes forrásoknál mindenütt 

 csak a különbséget fogom megemlíteni. 



Az iszap természettani tulajdonai. 



A főforrásból kivett iszap piszkos fejér ; szorosabb vizsgálatnál 

 két különböző réteget venni rajta észre : a felső sajátszerű összeál- 

 lásu s hasonlít az albuminhoz, ha nagyon hígított olvadékból főzés 

 által választatik ki ; az egy lágy, reszkető, valamennyire összefüggő 

 tömeg. — Az alsó réteg szemcsés, és az nyilván a hegykőzet por- 

 ladéka. 



Az iszapnak üdén nincs semmi szaga, ellenben ha nedvesen 



