42 MOLNÁR 



szénsavas mész CaO.CO'- . 0-422 3-246 



vas FeO.CO' . . 0-001 0-013 



kovasav SiO^ 0019 0-146 



bitumenes anyag és therothein 0*010 0081 



szénsavas mangán MnO.CQ' . 0004 0-032 



a tűzálló részek öszvege . . 1484 11*39 



szabad szénsav CO" (bécsi k. h.) 0*7 78c" 5-981c" 



levegő (bécsi k. h.) . . . 0067c^^ 0-518c^' 



A JÓZSEFHEGY. 



A Háromhatárhegy (1350 bécsi láb a tenger fölött) a legma- 

 gasabb pontja a budai hegységnek. Ehhez támaszkodik délnyugatra 

 az 1200 láb magas Kecskehegy (Graisberg), éjszakkeletre pedig a 

 646-láb Mátyáshegy. A Kecskehegyből déli s nyugati irányban nyú- 

 lik ki a 737 láb magas Rókushegy , délkeletre pedig a 774 lábnyi 

 Józsefhegy. 



A várhegyet környező félkör alakú hegysort Budától éjszakra 

 a Rókus és Józsefhegy zárják be, s itt a Józsefhegy keleti oldalán a 

 Dunához legközelebb eső részén fakadnak a budai felső meleg forrá- 

 sok, nevezetesek részint azért , mert egy kis területen igen nagy 

 mennyiségű viz ömlik ki, részint mert noha közel esnek egymáshoz 

 hőmérsékök még is felette különböző. 



Van ugyan ezen kivül Budán fölebb éjszaki'a még négy meleg 

 forrás, de minthogy ezek inkább ipari czélokra vagy épen nem is 

 használtatnak, ennélfogva ezeket mellőzve, az olvasót Dr. Lintz- 

 bauer már emiitett munkájára utasitom, hol azok szintén leirvák. 



A Józsefhegy keleti alyán eredő források két csoportot alkot- 

 nak : a császárfürdői és a lukács fürdői CKrongutter- 

 rain, Bleicherwiesenbad) forrásokat. 



IV. Acsászárfürdö. 



Lintzbauer szerint acsászárfürdőnak tizenegy külön for- 

 rása van ; én az ivokutat kivéve, egyikhez sem férhettem s csak is 

 ezt az egyet vettem vegybontás alá. 



