11 



Röviden összevonva tehát meleg forrásaink képződése 

 következő : a külviz leszivárog részint a kőzetek likacsain, részint 

 az utolsó emelkedéskor támadt hasadékokon vagy 5300 lábnyi 

 mélységre a föld középpontja felé, s felveszi az ott uralkodó hőfo- 

 kot. E hőfokkal s tetemes nyomással fegyverkezve siet hydrostati- 

 kai befolyás következtében föl felé : útjában hat a trachytra, a fehér 

 tömött mészre, a dolomitra, a nummulitmészre. az eocenmárgára 

 meg a neogenagyagra, s a felvett részekkel terhelten érkezik a fe- 

 lületre; itt magasabb a hőfoka de kevésbé tömé ott, hol rövidebb 

 utón 8 nagyobb tömegben tódul elő (józsefhegyiek) ; ellenben ala- 

 csonyabb a hőfoka , de tömébb, hol csekély mennyiségben volt 

 kénytelen hosszabb utat tenni (gellérthegyiek). 



A budai meleg gyógyforrások 



physikai s vegytani viszonyai, 



kidolgozta 



Molnár János 

 rendes tag s okleveles gyógyszerész Pesten. 



Buda Magyarhonnak fővárosa fekszik a keleti hosszaságnak a 

 párisi délvonaltól számítva I60 42' 15", Ferrótól a 36" 42' 42" és az 

 éjszaki szélességnek 47o 29' 13" alatt. 



A testvérvárost az itt 240 öl szélességű éjszakról délre folyó 

 Duna választja el, Buda e folyónak jobb vagy nyugati, Pest bal vagy 

 keleti oldalán fekszik. 



A másfél óra járásnyi hosszaságra nyúló Buda városának ha- 

 tárai keletre a Duna, éjszak, nyugat és délre a Duna mentében el- 

 nyúló közép hegylánoz, mely Buda vidékét félkör alakban keriti, 3 

 ennek közepében fekszik az éjszak keletről délre nyúló budai 

 Várhegy. 



