10 SZABÓ. 



phonolithban, trappokban, Ch. Deville*) a régiebb s ujabb lávák- 

 ban s több mások az ezekkel rokon közetekben kimutatták, noha a 

 trachyt mint az apatitok jeles fekhelye mind eddig egy ásványtan- 

 ban sincs említve. Az e vidéknek általam vizsgált kőzetei közt leg- 

 több phosphorsavat az eocenraárga mutatott ki, noha ez nem any- 

 nyira fontos a mi czélunkra mint a trachytok, melyek némelyikében 

 találtam, némelyikében alig nyomát. Adott továbbá molybdensavas 

 aramon a fehér tömött mészben kétségtelenül sárga üledéket, ellen- 

 ben a dolomitban és a nummulitmészben seramit. 



A chlor a hajdani tengerből lerakódott rétegekből ered, 

 melyekben az nátriumhoz, magnesium vagy calciumhoz kötve van, s 

 onnét csaknem minden kút meg forrásvízbe átmegy; részben jöhet a 

 trachytból is, minthogy e kőzetben az elemzés még eddig mindenkor 

 mutatott chlortartalraat ki.**) Én a mi eocenmárgánkban és némely 

 trachytban jelentékeny mennyiséget kaptam ; ellenben a fehér tö- 

 mött mészben csak nyomát. 



A feloldott Kovasav SiO^ hónát leebb kell keresni, az leg- 

 valószinűbbben a trachytból ered. 



Az alkálik KO, NaO, LiO szintén egy vulkáni kőzetet fel- 

 téteznek, melynek földpátnemű tömege a szénsavtartalmú 

 meleg víz által bomlást szenved, s azokat szolgáltatja; ugyanek- 

 kor lehet azon ti ra föld Al- 0^ is szabad, melyet raeleg forrá- 

 sainkban csekély mennyiségben találunk. 



A mész és magnesia CaO , MgO, a mangán és vas 

 MnO, FeO a mész és dolomitképletekből jönek, ezek mindegyikét 

 kimutatja az elemzés a mi környékünkbeli kőzetekben is. 



Végre mi a bitument mint szerves anyagot illeti, ezt egye- 

 nesen a mész és a dolomitból származtatom, nemcsak azért, hogy a 

 tengerből rakódott meszekben és dolomitekben Petzhold közvetle- 

 nül talált*""' ••) szerves vegyeket, még pedig a sötétekben többet, a vi- 

 lágosakban kevesbet ; hanem különösen azért, hogy Buda környé- 

 kén a dolomitekben helyenként oly tetemes a bitumentartalom, hogy 

 kalapácscsal ütve megérezni, tehát hogy valóságos büdös dolo- 

 mitek is jőnek nálunk elő (Hidegkút, Kálváriahegy). 



*) Compte.s rendus liebd. de l'Académie des Sciences XLII. 

 **) Bischoff Lerbuoli der chem. u. phys. Geológia I. 458. 

 ***) Erdmanu's Journal l'ür prakt. Cbemie 1854. 193 1. 



