A MELEG FORR. FÖLDT. VISZONYAI 



Ezekhez jőnek még kevés mennyiségben szerves részek. 



Molnár munkájának végén táblásán kimutatvák az egyes for- 

 rások elemzései, ebből kitűnik, hogy a hydrothionsav HS s az 

 alkénessav (dithionossav) S^O^ csak a józsefhegyi vizekben fordul 

 elő, mig a gellérthegyiekben hiányzik. Ezeket a viz valószinűleg fe- 

 lületesen veszi fel a mint a nummulitmész s márga rétegeken megy 

 keresztül ; e rétegek p y r i t e t tartalmaznak nemcsak krystály okban, 

 hanem finom osztatú állapotban is, a viz meg az oxygen azt vegy- 

 bontja, a bomlási termény vasoxyd s hydrothionsav, mely utóbbinak 

 egy része oxygen hozzájöttével alkénessavvá S^O^ lett. A lukács- 

 fürdő azon forrása, melyet ivásra használnak, csak ugyan hoz fel 

 apró pyritkrystályokat s ezek mellett széndarabokat, melyek szintén 

 az eocenmárgában tanyáznak. 



A kénsav SO', mely egyik vizben sem hiányzik, valószínű- 

 leg szintén pyritnek köszöni eredetét, melylyel azonban a viz már 

 mélyebben, tán még a fehér tömött mészben találkozik, úgy hogy 

 mire fel ér, a lejutott levegő oxygenjének rovására tökélyesen kén- 

 savvá változik, 3 a megmaradt nitrogén mint ilyen bugyog fel a 

 vizzel. Pyritet a fehér tömöttmészben helyenként nagyobb meny- 

 nyiségben is találtam, a dolomitban mind eddig sehol. 



A szénsav CO^ legnagyobrészt a mész és dolomit képletek- 

 ből ered. 



A phosphorsavat PO^ valószinűleg apatit szolgáltat- 

 ja. Ezt itt ugyan még egyik képletben sem találtam, de egyrészt sok 

 más helyen elő jő fehér tömöttmészben, másrészt nem hiányzik a 

 phosphorsav a láva, basáit sőt a trachytokban sem, miként ezt M. 

 Gr. Fowns*) a drachenfelsi trachytban, Suliivan**) az obsidiánban, 



*) D'Archlae, histoire des progrés de la géologíe ül. COO 1. 

 **) Bischoff, Lehrbuch der chem. u. phys. Geologie I. 699. 1. 



