A MELEG FORR. FÖLDT. VISZONYAI. 7 



Miként a maga helyén részletekkel előadandom, a harmadkori 

 képlet összes vastagsága vagy 1400', s különösen Budán hol a me- 

 legforrások táján az ujabb neogenképletek hiányzanak, azt lOOO'-ra 

 lehet tenni; ezt az 5300'-ból levonva marad még 4300". — Atrachyt, 

 mint nálunk a legalsó képlet, a harmadkori kőzetektől a másodkori 

 dolomit és tömött fehér mész által van elválasztva, melyek vastag- 

 ságát úgy meghatározni mint a harmadkori képlettagokét, réteges- 

 ség csaknem végképeni hiányában nem lehet, de megközelitőleg én 

 kevesebbre becsülöm 4300 lábnál, még pedig annál inkább mint- 

 hogy nem igen távol a Józsefhegy háta mögött a Svábhegy s Já- 

 noshegy nyugoti részén Budakesznél találtam egy helyet, hol a tra- 

 chyt magát a dolomitén üti fel, s a nummulitmész alatt s mellett bú- 

 vik elő egy todulási dörzsbrecciát képezvén, melynek ré- 

 szei trachyt, dolomit, ennek szaruköve s eocenmárga. Ezen tény 

 igen valószínűvé teszi, hogy az összesen kivánt 5300' mélységben 

 meleg forrásaink már rég a vulkáni kőzetben tanyáznak, s onnan 

 hydrostatikai nyomás következtében a fehér tömött mész meg a do- 

 lomit számtalan hasadékain keresztül jutnak a föld felületére ; itt 

 vagy a dolomitén vagy az ezt vékonyan fedő eocén képleteken át 

 törvén elő.*) 



Itt ott az alsó agyagon látjuk kijöni a vizet ; ez ott történik, 

 hol alatta a mélyebb képletek magasra nyúlnak fel úgy, hogy az 

 agyag vastagsága csekély s azt a nyomott viz keresztül törni birta. 

 Különben az agyag inkább védőszerepet játszik,a hideg légi s duna- 

 vizet a meleg vizhez férni erélyesen nem engedvén. Erről neve- 

 zetes tanúságot tesz azon számtalan forrás, mely a Duna fenekén 

 tódul elő, s melyek közül a magasabban fekvőkhez csekély vízállás- 

 kor hozzá férhetünk. Ilyen van a Margit sziget nyugoti részén, me- 

 lyet Dr. Kerner -(-310, 25 C melegnek taUh 1856 Martius 12-én 

 midőn a vízállás 4' volt. E viz hydrothionsavat tartalmaz s a homok- 

 ra vasoxydetrak le: magasabb vízálláskor a Duna folyik rajta. Még 

 nevezetesb példa az u. n. fürdő sziget, mely a Dunából cse- 

 kély vízálláskor kimerül s nagyobb vízálláskor ismét eltűnik. Fek- 

 szik a Margitsziget fölött a budai nagy sziget s a pesti part között. 



*) A malomtú azon forrásának nyilasát a fönebb emiitett kijavításkor 1819-ben 

 megmérték: fölül 15" volt átmérője, ebbe egy 18 fontos golyót eresztettek, 

 mely 50 láb mélységre lement, de itt a nyilas keskenyebb lévén megakadt. 



