A MELEG FORR. FÖLDT. VISZONYAI. 5. 



annyi mint a sáros meg a rudas fürdőből együttvéve 24 óra 

 alatt. 



A dunaviz magas állása azonban fürdőink vizének hőfokát nem 

 szállitja alább, az a kiömlő meleg forrásnak pusztán 

 csak gát gyanánt áll útjában. 



Ezen földalatti természetes csatornának, melyen át a József- 

 hegytől a Gellérthegyig foly a viz, egyik hatása a földnek nagyobb 

 melege, melyre szintén van bizonyítékunk Dorner József tagtársunk 

 által tett meteorológiai észleletek egyikében : ő miként évkönyve- 

 ink második kötetében (169. lapon) irja, Tabánban egy alkalmas 

 kutat választott s vizének hőfokát egy éven át havonként megmérte, 

 e mérések közép eredménye IQoC, mig Dr. Kerner által Buda kör- 

 nyékén egyebütt tett 30 mérésből közép hőfok gyanánt 9o3. C 

 tűnik ki. 



A meleg források ereilését, miként tudva van, a tudomány je- 

 len állásában akként magyarázzuk ki : hogy a külviz áteresztő kő- 

 zetek tömegén vagy kevésbé áteresztök hasadásain oly mélyen szi- 

 várog le, mig a föld saját melegének körébe jutott, annak hőfokát 

 fölveszi, s ha a körülmények kedvezők ugyanazzal ismét a felületre 

 nyomatik. Útközben fölfelé az igaz hogy oly rétegekkel érintkezik, 

 melyeknek hőfoka csekélyebb, sőt az évszak szerint változó; ez azon- 

 ban mit sem tesz ha a feltolás gyorsan történik s a feltolt viz mennyi- 

 sége tetemes. Az útjában találkozó kőzetekre behat, azokból része- 

 ket vesz fel s ezeket benne az elemzés kimutatja. 



A tudománynak ezen tételeit meleg forrásainkra alkalmazván 

 különösen tűzöm ki feladatul : az elemzés kimutatta alkrészek tár- 

 házait kinyomozni, azaz meghatározni, hogy a viz micsoda földtani 

 képletekig nyomulhat le s melyeken megy át mig végre a fölületre 

 ér? A megoldást részint a meleg forrásainknál észlelt legnagyobb hő- 

 fokra, részint Budapest földtani viszonyainak kidolgozásából az eddig 

 nyert eredményre fektedtem. Kisérletekbö] ismeretes: hogy a föld szi^ 

 lárd kérgében a nappali s éjjeli hömérsék változása csak bizonyos 

 mélységre hat be, mely amiéghajlatunkban3-5' között van; 

 kísérletek mutatják továbbá : hogy a nyári s téli hőfok különbségét 

 nagyobb mélységben venni észre, de hogy végre elérjük azon ha- 

 tárt melyen alul annak befolyása megszűnik. E határ a mérsé- 

 kelt égöv alatt 60-80' láb lefelé ; 80' mélységben nálunk a 



