LUKÁCSPÜRDÖ. 47 



tem. A fenébb előadott hőfokok 1852-ben mart. 8-kán tett méréseim 

 eredményei, mikor a léghőfoka 19o75'C. és a légnyomás 768'8°i-'"- 

 volt. 



A iukácefürdó ivóvize. 



Azon forrás, melyről itt sző van, az e fürdői teriilet keleti fa- 

 lához nagyon közel fekszik, s mindjárt a császárfürdő déli oldala mel- 

 lett van, nem messze a vizek közös befolyásától a Dunába. 



Egy fallal környezett s fedett víztartóban van, melynek felnyi 

 tásakor a kénesgőz HS a szagszervet észrevehetőleg megcsapja; 

 hossza 6, szélessége 4' s a viz benne 5' magasan állván, 120 köblá- 

 bat tartalmaz. Azt két 1 '/2 hüvelyknyi átmérőjű cső vezeti be, s a Du- 

 na alacsony állásakor a főforrás hydrostatikai nyomása miatt , körü- 

 lötte az alacsonyabban fekvő földből apró erek bugyognak fel, 



A forrásból kevés gáz fejlődik, felszínén apró olajos foltok úsz- 

 nak ; iszapot nem rak, sőt kérget is csak kis mértékben , ellenben a 

 kőkerités hasadékaiban terméskén lengület mutatkozik. 



A forrás vizének tömöttsége 1 000 ;hőmérséke a légnek 1975"C. 

 hőfokánál és 768'^-™- légnyomás alatt 56^0. 



Szaga és ize különösen a viz szörpölésekor kénes, szine egy kis- 

 sé fehéresen homályos. 



A minőleges elemzés eredménye a császárfürdői ivó 

 kutéval tökéletesen megegyez. Ként fémállapotban sem itt , sem ott 

 nem találtam. 



Ezen forrás maga ugyan semmi iszapot sem alkot, de annál bő- 

 vebben találjuk azt a est k egynehány lépésre fekvő bezárt kútban, 

 és ezenkívül még háromban. Ezen iszap különösen abban tűnik ki, 

 hogy sokkal több vaskéneg van benne mint a gellérthegyiekben, 

 ellenben az ottani kövületek helyett itt, benne nagy mennyiségű sze- 

 net találtam. Egyéb tulajdonai és alkrészeire nézve a gellérthegyi 

 források iszapjával mindenben megegyez. 



A lukácsfürdő ivóvizéből 2000 szemer elgőzöltetés után adott 

 2yÍ6 szemer szilárd maradványt, és igy 1000 részben . . r093 



3000 szemer viz adott 3" 3 szemért, 



