52 SZABÓ 



kül hogy a következő rétegbe hasson, édesvizet kap. Emeltebb helyeken, 

 hol e réteg vastagsága tetemcáb, az édes vlz mennyisége is nagyobi) . 



A második réteg az egyedüli s messze terjedt 

 tartója a keserű viznek. Akár az éjszaki részét vizsgáljuk a 

 keserűforrások rónájának, akár a délit, keserüvlzre mindenütt talá- 

 lunk. Van kút a gellérthegy déli oldalán (Dr. Plosz szőlejében), mely 

 a felső rétegben édes vizet adott de csekély mennyiségben, többet 

 akarván mélyebbre ástak s keserüforrásra akadtak. Másrészt Albert- 

 falván is bukkantak egy háznál keserüvlzre. Szintes terjedése e sós 

 viznek tehát akkora, mint magáé a rétegé melyben fészkel, ugy hogy 

 lefolyása a Dunába van, minthogy maga a réteg is a Dunába merül. 



A harmadik s legalsó réteg, oly tömött agyagból 

 áll, hogy azon keresztül a második réteg keserüvize nem hat, e tö- 

 möttségnél fogva nem víztartó, vizet csak ott találni benne, hol vé- 

 letlen hasadások vagy tán az alatta fekvő márgarétegnek határa 

 van; de biztosan számitani reá nem lehet. Az igy kapott viz édes, 

 hüs, de az ér, mint várni lehet, nem kiadó. Találtak jó ivó vizet Al- 

 bertfalván, hol a kavics alatt a tömött agyagban 24 lábra ástak ; ta- 

 lált Unger ur is, a mint az alsó agyagban 144 lábra fúratott. Az e 

 furatásnál tett észleletét, szakavatott tagtársunknak lehetetlen 

 meg nem említenem : ugyanis azt tapasztalta, hogy ha az alsó agyag 

 édesvizét csövön át vezeti a felületre , annak szintje különösen ta- 

 vasszal magasabban áll mint a keserüvizéé, hogy tehát annak hyd- 

 rostatikai nyomása nagyobb mint ez utóbbié. Ennél szólóbb bizonyí- 

 tékot alig kívánhatni arra, hogy e két réteg vizének környéke csak- 

 ugyan különböző s egymástól független. 



A vizek hőfoka. — Keserű vizeink, tekintve hőmérséki viszo- 

 nyaikat, a heterother mákhoz, azaz a változó raelegségü forrá- 

 sokhoz tartoznak. Mi előtt a szép számmal tett méréseket felhoznám, 

 tájékozás végett megemlitendönek tartom, hogy már négy birtokos 

 nyitott kutat, melyből a kereskedésbe keserüvizet küldenek. E négy 

 kut csaknem egyenes vonalt képez egymással. A legéjszakibb Haus- 

 neré a H il de gár df o r r á s*) mellette van délre Ungeré az Er- 

 zsébetforrás, e mellett Böck-é s végre jő a legdélibb Meuwerth-é. 



*) Mielőtt e nevet kapta, Ferenczforrásnak hívták. 



