54 SZABÓ 



Legcsekélyebb a hőfok martiusban, legnagyobb septemberben 

 épen ugy, mint Kerner a budai édesviz hideg forrásoknál is általá- 

 ban találta. A legalsóbb s legfelsőbb fok között 6o a különbség. A 

 külső höfoki viszonyok a keserüviz rétegében csaknem két hónap- 

 pal későbben külölik magokat. 



Egy tekintet az iménti kimutatásra azon kivül , hogy a hőfoki 

 viszonyok az évszak szerint változnak, még azt is szembe ötlövé te- 

 szi, hogy e változás az egyes kutaknál eltérő. így a többek közt elég 

 legyen felhozni a januári mérést: az interpolatio -j- 9^0 fokot kivan; 

 Kerner 1857 januárjában Hausner kutjában e számot megközelitette, 

 míg Nendtvich i 855 januárjában 2o fokkal hidegebbnek találta. A 

 két mérés pontosságában minden okunk van bizni, s a különbség 

 azon természetes körülmény által meg is fejthető, hogy 1855-ben 

 erős hideg volt, mikép ezt Nendtvich pontosan fel is jegyezte, az idei 

 januári méréskor ellenben gyenge idő volt. Hogy Böck kútja az idei 

 mérések közt a legcsekélyebb hőfokot mutatta, egyenesen onnét van, 

 hogy legfölületesebben fekszik, s geológiai viszonyainál fogva kön- 

 nyen férhet hozzá a kül hőfokkal biró viz. Unger kútja mutatja a leg- 

 kevesebb változást, mi egyrészt onnét magyarázható, hogy födve 

 van, de másrészt főleg onnét, hogy a külviz befolyása védfalazattal 

 lehetőleg gátolva van. Hogy a külviz lehatása tetemes momen- 

 tum, a téli hónapok mutatják, midőn t. i. a vizet nem merik, ekkor a 

 hőfok erősebben száll alá mintsem a rendes fokozat kivánná ; de még 

 inkább szól e mellett az elemzés eredménye. Ismételt kísérletek ki- 

 mutatták, hogy a szilárd részek öszvege változó: tömébb a keserű 

 viz ha folytonosan merik, meghigul ellenben, ha az ösz végén a mé- 

 réssel felhagynak. Egy kísérletből különösen az is kitűnt, hogy a hi- 

 deg hónapokban a kút fenekéről merített viz több szilárd részt tar- 

 talmazott, mint a tetejéről merített, hogy tehát a valódi keserű for- 

 rás vizére fölül külviz szivárgott s annak azon részével, mellyel érint- 

 kezésbe jött, egy csekélyebb fajsulyíj, a tömébb alsón lebegő fo- 

 lyadékot képezett. 



E nagy érzékenység a nap melege s a külviz iránt világosan a 



I 



