58 HAUSNER 



önti, véo-lefolyást a Dunába találván. Azonban e kavics rétegben 

 változást szenved, itt ugyanis alkáli- s különösen nátrondiis és erő- 

 sen málló félbon lévő trachyttal jö össze, ennek nátrona, mely kü- 

 lönben szénsavas végy alakban kivirágzandott, az alkáliföldes sulphá • 

 tokra hat s kénsavas nátronná változik. 



Valamint a nátront ugy a chlort is nagyrészt atrachytból kap- 

 ja a víz, ámbár ez utóbbi az agyagból is jöhet mint olyan rétegből, 

 mely a neogen tengerben rakódott le. A csekély mennyiségű kova- 

 savat s phosphorsavat szintén részint a trachyt részint az agyag szol- 

 gáltathatja. 



E változások öszvege teszi a kavics réteget valóságos vegy- 

 műhelylyé, azok miatt mutat a benne veszteglő vizis magasabb hőfo- 

 kot mint az alatta levő tiszta viz, vagy mint csupán a nap melege 

 befolyásából egy a földfelülethez oly közel tartózkodó forrásnál fel- 

 tehetnénk. 



Kimeritőbb megismertetés végett itt következnek a keserűfor- 

 rásvizek egyes vegybontásai azon rendben, melyben a kutak feküsz- 

 nek, kezdvén a legészakibbtól s végezvén a legdélibbel. 



Hausner F. L. budai keserű vize. 



Hausner i'irnak két kútja van, egy éjszakibb a Gellérthegy fe- 

 lé, és egy délibb Unger úr szomszédságában Vegybontva van mind 

 a kettő, de az eredmény azt mutatta, hogy a déli tartalmasabb mint 

 az éjszaki s ezért ivásra „H ildegardforrás" név alatt csak ez 

 használtatik. 



Hausner felsö kufja, 



vegybontotta Say Mór 1854:*) 



Hausner út felső vagy éjszakibb kutjában a viz hőfoka -f- 15°C; 

 tömöttsége 10 143. 



*) Bécsben, Redteubíicher Laboratóriumában. Az eredmény Hausner ur szíves- 

 ségéből az eredeti kézirat szerint van itt kivonatban közölve. Sz. 



