A LAKHELYEKBENI LEVEGOJUTALEK. 91 



kitelhető pontossággal végrehajtott kísérletek nyomán kiadottak — 

 egybeállitani. 



a) A szabad levegőnek állandó mennyiségű alkrészei : 

 éleny és legény. Ezek mennyiségének egymáshozi viszonya télen 

 nyáron, éjjel nappal, alant és fent, röviden minden körül- 

 mény között változatlan ;*) nevezetesen súlyviszonyuk -^ Valentin 

 szerint — igen megközelitőleg 3 : 10 ; vagy pontosabban kifejezve szá- 

 mos vizsgálatok közép eredménye szerint : 23,04 százalék éleny és 

 76,96 százalék légeny; térfogati részekben pedig 20,839 éleny és 

 79,161 légeny **) 



Változó mennyiségű részek : 



1 szőr: Szénsav 0,0006—0,0009 súlyrészekben: vagy 

 0,0004—0,0006 térfogati részekben ; 



*) Midiin az éleny és légeny mennyiségi viszonya egymáshoz állandónak 

 mondatik, az többet nem jelent, minthogy a netalán történt változások sokkal 

 csekélyebbek, hogysem a legjelesebb eszközök és kisérlezési módok szabatos- 

 ságánál fogva észlelhetők volnának. Az égés, az emberek és állatok légzése által 

 éleny folytonosan emésztetik ugyan fel, de az innét eredő éleny - fogyatko- 

 zása a levegőnek oly csekély, hogy azt a jelenkori tudomány eszközeivel ész- 

 revenni teljességgel nem lehet; s nem volna lehetséges még akkor sem, ha a 

 növények azon tevékenysége által — minél fogva a beszitt, vagy bennük kép- 

 ződött szénsavat a világosság behatása mellett, zöld részeikben felbontják, a 

 szenet áthasonitják, az élenyt pedig nagyobb részben kilehelik — némileg az 

 emiitett éleny fogyatkozás nem is pótoltatnék. Poggendorf számítása sze- 

 rint : Ádám ideje óta az állandóan 1000 millió létszámúnak feltételezett összes 

 emberiség légzése által okozott élenyfogyatkozás a jelenlegi éleny-mennyi- 

 ségnek csak y408-át teszi ; mi az eddigi elemzési módok által csakugyan észre 

 nem vehető. 



Megemlítés nélkül azonban nem hagyhatom: hogy Ficinus s különösen Levy 

 által végrehajtott ujabb elemzések nyomán, néha s néhol a levegő éleny- 

 tartalma mégis tetemes ingadozásoknak látszik alávetve lenni. Dumas és 

 Boussingault ezen kísérletek pontosságát kétségbe nem vonván, megengedik 

 az emiitett ingadozás lehetőségét, habár a körülmények melyek azt előidéz- 

 hetik mindeddig ismeretlenek ; valószínű azonban hogy csupán helybeliek, és 

 azért az éleny és légeny egymáshozi viszonya állandóságára vonatkozó álta- 

 lános szabályt meg nem ingatják. 

 ■**) Súlyviszonyból a térfogati kiadódik, ha amaz a kérdéses légnek a levegőre 

 vonatkozó sűrűségével elosztatik. Mert ha V és v, P és p, S és s éa d betűk- 

 kel az illető térfogatokat, átalános és fajsúlyokat, és a kérdéses lég sűrűségét 

 fejezzük ki, álland:_L. = _£_• JL—JB ^ — J? L 



V 8*S"~P"8 P d 



