98 SZTOCZEK 



Hogy télen 16 fokú szobai hömérséknél, légzés 

 és átpárolgás utján keletkezett párák következ- 

 tében, a levegő nedvessége 50 százalékot raegne 

 haladjon óra és emberként 12,5 km. levegőre van 

 szükség. 



És ekkor a levegőnek széns av - 1 ar t al m a körül 

 belül 0,0020 fogna lenni térfogati részekben, az az 

 még most is 4-er nagyobb mint a szabad levegőben. 



Lehetséges hogy valamely előforduló esetben a fönebbi mód 

 szerint történt számitás eredményéta kísérlet nem fogja igazolni ; más 

 szóval: bizonyos levegő-jutaléknál a mutatkozó nedvesség nagyobb 

 vagy kisebbnek fog találtathatni mintsem azt a számitás kivánja 



Előidézheti pedig ezen eltérést az épületi anyagok és külö- 

 nösen a falak burkolatának hygroscopicus tulajdonsága, melynél 

 fogva azok tetemes mennyiségű nedvet képesek beszíni és lekötni. 

 Növekedő hőmérsékkel a falak ezen kötve tartott nedvnek egy ré- 

 szét szabadon bocsátják , azt ismét beszívandók, midőn a hőmersék 

 alább száll. Pettenkofer, a müncheni egyetem vegytanára, ezen tüne- 

 mény valóságát fönebb idézett értekezésében kísérleti adatokkal tá- 

 mogatja. 



Ezen okon kívül lakhelyekben az által is növekedhetik a levegő 

 nedvessége . hogy ott az élet és foglalkozási mód szükségleteinél 

 fogva sokfélekép adatik alkalom párafejlődésre. 



De mindemellett a fönebbi, — a levegő-jutalék meghatározá- 

 sánál 50 százalék nedvességet föltételező — elmélet, érvényfogyat- 

 kozást nem szenved; mert ezen elméletnek nyomatéka nem abban 

 fekszik : mintha a levegő nedvessége 50 százalékon túl, ártalom nél- 

 kül nem volna növeszthető; hanem főleg abban áll, miszerint felté- 

 telezi, hogy oly levegő-jutaléknál, mely szobában a testi ki pá- 

 rolgásokból ily nedvességet eredményez, a szerves anyagok 

 annyira ritkítvák , hogy az egészségre ártalmas befolyást nem gya- 

 korolnak. Ha tehát más utón keletkezett tiszta vízpárák növesz- 

 tenék is a levegő nedvességét, abból az előterjesztett módon számí- 

 tott levegő-jutalék elégtelensége teljességgel nem következnék. A 

 következés egyszerűen csak annyiban áll, hogy nedv-mennyiségből 

 a levegő-jutalékra, és viszont, nem lehet oly valószínűséggel követ- 

 keztetést vonni mint azt a szénsavra vonatkozólag feltettük. 



