110 SZTOCZEK 



általam használt mennyiségtani képleteket is , azok lehozási mód- 

 jával együtt megismertetni. 



12. §. A B edény térfogatának meghatározására szolgáló képlet. 

 Ha Q az edénybe férő tiszta viz általános súlya, epedig ugyan- 

 annak fajsúlya azon r hömérséknél, melynél a mérés történt, akkor 



az edény térfogata: m = — 

 J ° s. 



Kiadódik pedig s hogyha a legsűrűbb tiszta viz fajsulyát a 



azon viszonynyal szorozzuk, mely r és 3,9C. fokú viz sűrűsége között 



/? /í 



létezik; legyen ezen viszony -—akkor : s =«<t— -; következőleg 



Magából értetik, hogy eme képlet szerint meghatározandó 

 térfogat csak azon z hömérsékre érvényes, melynél a mérés történt. 

 De ha valamely edénynek térfogata csak egy hömérsékre ismere- 

 tes, akkor az minden további mérés nélkül — ismeretes természet- 

 tani szabály szerint — bárminő más hömérsékre is meghatározható, 

 csak az edény anyagának terjedési tényezője legyen ismeretes. Ha 

 e z (hossz szerint) /9, és igy térfogatoknál igen megközelítőleg 3 /?, 

 akkor r hömérséknél « = ?/o (1 -}- 3 /9 r) ) j^ju^i 

 és T „ [/=-Mo(l+3^T) J 



1 I "-{ Q T 



IJ =. u — f o — ) vagy M-nak fönebbi értékét helyettezve: 

 1 -|- 3 /? r 



ij -9JL i + 3^r 



"^ ~ a d l + S^r 

 vagy igen megközelítőleg : 



U = ^[1 + 3 $ (T-r)] 1) 



13. §. Általános pára-tartalom és ne'Wességi fok. 



Az első alatt meghatározott térben létező vizpárák tömegét 

 értjük. Ha p. o. a tér minden egyes köbméterében 10 gramm víz- 

 pára létezik, akkor ezen 10 gr. viz teszi a tér általános pára tartal- 

 mát. Valahányszor a következőkben általános pára- 

 tartalomról leend szó, az mindig grammokban 

 veendő egy köbméterre vonatkozólag. 



