112 SZTOCZEK 



van, hogy a nedvességi fok mindig azon viszony által fejeztetik ki 



mely a párák meglevő fesze vagy sűrűsége, vagy bizonyos térfogat- 

 náli súlya, és ugyanezen mennyiségek megfelelő 1 e g n a g y a között 

 létezik. 



Ha tehát a párák meglevő fesze e 



5 5 , " " " '5 sűrűsége d 



,, bizonyos térfogatnáli súlya q 



Es ugyanazoknak legnagyobb értéke megfelelőleg JSZ) 9', végre 



a nedvességi fok «, akkor w = — 



E 



d [ 



« = F-> 4) 



9 



Hol E és D minden a gyakorlati életben előforduló hőmérsékre 

 a lehető legnagyobb pontossággal már meghatározott mennyiségek 

 és szükség esetében az illető táblákból kivehetők ; q a fönebb leirt 

 vegyészeti kisérletnek közvetlen adata. A többi nevezetesen : e d q' 

 a kísérleti adatokból számítás utján hozandó ki. 



Addig is, mig az ebbeli eljárás módját előterjeszteném, szolgál- 

 jon a mondottak bővebb felvilágosítására a következő példa. 



Ha bizonyos esetben 20 C. foknál e ■=^ 12™"" E pedig Regnault 

 megfelelő táblája szerint 17,39"™, akkor n = *yi7,39 = 0,69. Azaz: 

 azon páramennyiségből mely 20 foknál telítés esetében léteznék, 

 jelenleg csak 69 százalék van a levegőben. 



Feltevén hogy o foknál e =4™", akkor hasonló utón mint előbb 

 kiadódnék n = y4,6 = 0,87. 



Es hogy a nedvességi fokésaz általánosp ár a-t ár- 

 talomnak egymáshozi vonatkozása annál inkább kitűnjék, fejtsük 

 meg még a következő kérdést. Mekkora általános pára-tartalom felel 

 meg a fönebbi két nedvességi foknak ? 



E végre 4-ből következik: d = » D;mit*-behelyettezve, 

 lesz: Q = loOOOOO n. D grm. 5) 



20"C foknál Regnault táblája szerint: D = 0,00001723 

 foknál D' = 0,00000489. 



Ezeket és az előbb kihozott nedvességi értékeket 5-be helyezve 

 lesz: Q = 11,88 grm. 



Q'= 4,24 „ 



